חדרים (אדמו"ר הזקן): הבדלים בין גרסאות בדף
יוסף הקצון (שיחה | תרומות) |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 28: | שורה 28: | ||
*'''מהפכת החדרים של אדמו"ר הזקן''', שניאור זלמן ברגר, גיליון [[בית משיח (שבועון)|בית משיח]] מס' 1292 ע' 28-34. | *'''מהפכת החדרים של אדמו"ר הזקן''', שניאור זלמן ברגר, גיליון [[בית משיח (שבועון)|בית משיח]] מס' 1292 ע' 28-34. | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
{{תבנית:ישיבות חב"ד לפני תומכי תמימים}} | |||
[[קטגוריה:ישיבות חב"ד ברוסיה]] | [[קטגוריה:ישיבות חב"ד ברוסיה]] | ||
[[קטגוריה:ישיבות חב"ד שנסגרו]] | [[קטגוריה:ישיבות חב"ד שנסגרו]] |
גרסה מ־04:11, 9 ביולי 2024
החדרים היו ישיבות מיוחדות לאברכים מצויינים בעלי כשרונות שהוקמו על ידי אדמו"ר הזקן בליאזנא, והיוו את הבסיס להתפשטות תורת חסידות חב"ד.
הקמת החדרים
בתקופה הראשונה להתייסדות חסידות חב"ד, ייסד אדמו"ר הזקן ישיבה בליאזנא, שנקראה בשם "חדרים" וחולקה לשלוש מחלקות: חדר א', חדר ב' וחדר ג'.
בשלוש השנים הראשונות לא פעלה ישיבה בצורה מסודרת, אלא הופצו כרוזים בעיירות הסמוכות לליאזנא בהם הודיעו כי אברכים המעוניינים לקבלת סדר בלימוד יכולים לשבת וללמוד בחצרו של אדמו"ר הזקן, ובמהלך שהותם במקום יוכלו לקבל ממנו סדר והדרכה בלימודיהם. תלמידי חכמים מופלגים ומצוינים מבני עליה נהרו אליו מליטא ורייסין.
כנראה היו שלושה זמנים כלליים בסידור החדרים: בשנת תקל"ג - אחרי הסתלקות המגיד ממזריטש, בשנת תקל"ו - לאחר הכתרת אדמו"ר הזקן באסיפת תלמידי המגיד לנשיא ליטא, ובשנת תקל"ח - כאשר חזר אדמו"ר הזקן מנסיעתו ללוות את רבי מנחם מענדל מוויטבסק בעלייתו לארץ הקודש[1].
סדר החדרים
הישיבה חולקה לשלוש מחלקות שנקראו בשם "חדרים": חדר א', חדר ב' וחדר ג'. החדרים נוהלו בפועל על ידי אחיו רבי משה ורבי מרדכי פוזנר, כאשר הראש ישיבה היה אחיו רבי יהודה לייב (המהרי"ל מיאנוביטש).
עם חדר א' למד אדמו"ר הזקן חמש שנים. בחדר ב' וג' זמן הלימוד היה שלוש שנים[2]. התלמידים היו משכילים גדולים, ובמשך עשרים שנה עמלו בענינים העמוקים ביותר בתורת החסידות[3].
כדי להתקבל לחדר א', המחלקה הגבוהה בסדר זה, דרשו מהמועמד בקיאות בכל הש"ס, במדרשים, בספרי חקירה וקבלה[4].
בחדרים א' וב' ביחד היו כמעט ארבעה מנינים[5].
תלמידי ה'חדרים' זכו לקירובים מיוחדים מאדמו"ר הזקן שהיה אומר בפניהם שיעורי מיוחדים בלימוד הגמרא, ואף היה חוזר בפניהם מאמרי חסידות מיוחדים.
היו גם חדרים ד' וה' אבל היו רק מבחירי החסידים לא כמו חדרים א' ב' ג' שעמהם למד אדמו"ר הזקן[6].
מתלמידי החדרים
- ר' פינחס רייזס[7]
- ר' זאב וילנקר.
לקריאה נוספת
- מהפכת החדרים של אדמו"ר הזקן, שניאור זלמן ברגר, גיליון בית משיח מס' 1292 ע' 28-34.
הערות שוליים
- ↑ הערת הרבי בספר המאמרים תשי"א ע' 174. ושם מעיר, שלפי זה יש לתקן בהתמים חוברת ב' ע' נ (ח"א ע' 144), ובשיחת י"ט כסלו תרצ"ג אות כב (לקוטי דיבורים בלה"ק ח"א ע' 43); בהתמים שם, שהחדרים נוסדו בשנים תקל"ו ותקל"ח (וכן משמע בלקוטי דיבורים בלה"ק ח"ב ע' 365). ובשיחת י"ט כסלו שם, שנוסדו חדר א' - תקל"ח; חדר ב' - תק"מ; חדר ג' - תקמ"ב. ובליקוטי דיבורים בלה"ק חלק ב' ע' 325, שחדר ג' נוסד בתקמ"ג. ובספר השיחות השי"ת ע' 362, שהחדרים נוסדו בשנת תקכ"ה.
- ↑ לקוטי דיבורים בלה"ק ח"א ע' 43.
- ↑ לקוטי דיבורים בלה"ק ח"ב ע' 285.
- ↑ לקוטי דיבורים שם. רשימת היומן עמוד שח; ועיין שם פרטי הלשונות בקיאות בש"ס ומדרש, דורך גיין כוזרי ועיקרים, בעהאווענט (=ידיעה) בזוהר. ובשיחת ח"י אלול תש"ד (ספר השיחות בלה"ק ע' קמט): בש"ס בבלי וירושלמי.
- ↑ שיחת ח"י אלול תש"ד שם.
- ↑ רשימת היומן עמוד שפד.
- ↑ ליקוטי דיבורים בלה"ק חלק ב' ע' 325.
ישיבות חב"ד קודם תומכי תמימים | ||
---|---|---|
ישיבת ליובאוויטש • ישיבת סטרדוב • יושבים • חדרים (אדמו"ר הזקן) • מגן אבות חברון |