22,966
עריכות
מ (החלפת טקסט – "{{הערה| " ב־"{{הערה|") |
יוסף בן מלמד (שיחה | תרומות) (עריכה זו משמשת כפרסומת ואינה מקובלת) תגית: ביטול |
||
(30 גרסאות ביניים של 13 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{פירוש נוסף|נוכחי=אור אין סוף|אחר=פירושים נוספים באור|ראו=[[אור (פירושונים)]]}} | |||
'''אור אין סוף''' נקרא ההתגלות והתפשטות מ[[עצמות ומהות|עצמותו יתברך]] כפי שהוא לפני ה[[צמצום]]. התגלות זו מכונה [[אור]] ככל הגילויים האלוקיים שכינו אותם ה[[קבלה|מקובלים]] בשם אור, משום שהאור בכללותו - על דרך אור השמש - אינו חלק מעצם המאור והוא רק זיו והארה ממנו | {{סדר ההשתלשלות}} | ||
'''אור אין סוף''' נקרא ההתגלות והתפשטות מ[[עצמות ומהות|עצמותו יתברך]] כפי שהוא לפני ה[[צמצום]]. התגלות זו מכונה [[אור]] ככל הגילויים האלוקיים שכינו אותם ה[[קבלה|מקובלים]] בשם אור, משום שהאור בכללותו - על דרך אור השמש - אינו חלק מעצם המאור והוא רק זיו והארה ממנו ועם זאת הרי הוא קרוב ל[[מאור]] בזה שהוא דבוק ומחובר אליו וממילא הרי הוא מעין המאור ודומה לו. | |||
כך גם אור אין סוף שהוא ההתגלות של העצמות שהתגלות זו היא בריחוק מהעצמות ואינה חלק מעצמותו אולם להיותה אור הרי היא דבוקה (וכלולה בו) וממילא אף דומה לו. שזו היא אף הסיבה לתכונת האין סוף שבה שהיא כתוצאה מדבקותה בעצמות. | כך גם אור אין סוף שהוא ההתגלות של העצמות שהתגלות זו היא בריחוק מהעצמות ואינה חלק מעצמותו אולם להיותה אור הרי היא דבוקה (וכלולה בו) וממילא אף דומה לו. שזו היא אף הסיבה לתכונת האין סוף שבה שהיא כתוצאה מדבקותה בעצמות. | ||
שורה 9: | שורה 10: | ||
===אור=== | ===אור=== | ||
{{ערך מורחב|אור}} | {{ערך מורחב|אור}} | ||
ההתגלות מהעצמות מכונה ב[[תורת החסידות]] 'אור (אין סוף)', בשונה | ההתגלות מהעצמות מכונה ב[[תורת החסידות]] 'אור (אין סוף)', בשונה מ[[שיטת החקירה|חוקרים]] שהגדירו זאת כ'שפע'. מטעמים רבים כינו המקובלים את התגלות זו בשם אור כיון שה'אור' מתייחד בתכונות רבים המהווים [[משל]] להתגלות האלוקית: | ||
אחדים מהתכונות של אור באים להגדיר את היחס שבין האור למאור שמחד ישנו קירוב גדול בין האור למאור (שלעומת זאת ב[[שפע]] הוא אינו) שהאור דבוק ומחובר תמיד למקורו, הוא דומה למקורו, ומאיר בדרך ממילא (ובהכרח). ומאידך ישנו 'ריחוק והבדלה' בין האור למאור שהוא רק התפשטות ואינו מציאות: | אחדים מהתכונות של אור באים להגדיר את היחס שבין האור למאור שמחד ישנו קירוב גדול בין האור למאור (שלעומת זאת ב[[שפע]] הוא אינו) שהאור דבוק ומחובר תמיד למקורו, הוא דומה למקורו, ומאיר בדרך ממילא (ובהכרח). ומאידך ישנו 'ריחוק והבדלה' בין האור למאור שהוא רק התפשטות ואינו מציאות: | ||
שורה 17: | שורה 18: | ||
* '''דומה למקורו''' - מאחר שאור מחובר תמיד למקורו, ממילא הוא גם דומה למקור. כמו שהמקור, העצמות, אינו מוגבל ומוגדר כלל, כך גם אור אין סוף הוא בלתי מוגבל ומוגדר וכל ה[[עולמות]] ה[[רוחני]]ים וה[[גשמי]]ים מופרכים אצלו (שלכן כדי לברוא עולמות נצרכו צמצומים רבים). המשל המובא על כך ב[[תורת החסידות]] הוא מהשמש המאירה לכדור הארץ, שלמרות שהשמש עצמה לא מגיעה אלינו, בכל זאת על ידי קרני השמש מגיע לכדור הארץ כוחו של השמש עצמו{{הערה|[[ספר המאמרים]] שנת [[ת"ש]] ע' 11}}. | * '''דומה למקורו''' - מאחר שאור מחובר תמיד למקורו, ממילא הוא גם דומה למקור. כמו שהמקור, העצמות, אינו מוגבל ומוגדר כלל, כך גם אור אין סוף הוא בלתי מוגבל ומוגדר וכל ה[[עולמות]] ה[[רוחני]]ים וה[[גשמי]]ים מופרכים אצלו (שלכן כדי לברוא עולמות נצרכו צמצומים רבים). המשל המובא על כך ב[[תורת החסידות]] הוא מהשמש המאירה לכדור הארץ, שלמרות שהשמש עצמה לא מגיעה אלינו, בכל זאת על ידי קרני השמש מגיע לכדור הארץ כוחו של השמש עצמו{{הערה|[[ספר המאמרים]] שנת [[ת"ש]] ע' 11}}. | ||
* '''מאיר באופן פסיבי''' - טבע האור שהוא מאיר באופן ספונטני מהמאור ולא צריך פעולה אקטיבית לשם כך. | * '''מאיר באופן פסיבי''' - טבע האור שהוא מאיר באופן ספונטני מהמאור ולא צריך פעולה אקטיבית לשם כך. לדוגמה, השמש אינה צריכה לעשות פעולה כלשהי כדי שאורה תופץ. | ||
* '''אינו מציאות לעצמו''' - אור הוא הארה בלבד מהמאור ואין שום יחס בין האור למאור. לדוגמה, אין שום יחס בין אור השמש, שהוא אור בלבד, לבין גוף כדור השמש עצמו. | |||
(אולם לאמיתו של דבר יחסו של אור אין סוף להעצמות שונה מאור השמש לשמש. מפני שבו עניינים שבהם הוא רחוק יותר מהאור הגשמי ומאידך יש שהוא קרוב יותר. | (אולם לאמיתו של דבר יחסו של אור אין סוף להעצמות שונה מאור השמש לשמש. מפני שבו עניינים שבהם הוא רחוק יותר מהאור הגשמי ומאידך יש שהוא קרוב יותר. | ||
והוא מפני שלעומת אור השמש שעניין השמש הוא להאיר (ולכן סוף סוף יש קישור ושייכות ביניהם). העצמות לעומת זאת, הוא למעלה מלהיות 'מאור' ולכן האור הוא רחוק מהעצמות באין ערוך. וגם אינו 'מגלה' את העצמות כי אם את המאור שבעצמות שהוא מקור האור{{הערה|שהרי העצמות הוא למעלה מלהיות מאור ואם כן זה שישנו מציאות האור אינה מכריחה שישנו מציאות העצמות שלמעלה מהמאור.}} ומפני שהעצמות מציאותו מעצמותו לכן גם אופן מציאותו הוא: שהוא 'נמצא בבלתי מציאות נמצא'. משאין כן האור להיות שיש לו תחילה (כדלהלן) גם אופן מציאותו הוא כעין שאר הנמצאים ואינו כמציאות העצמות. ויתירה מכן שהמצאת והתהוות האור מהעצמות היא ברצון העצמות (ולא כאור השמש כדלהלן באריכות) שמראה על הבדלה שבין העצמות לאור. | והוא מפני שלעומת אור השמש שעניין השמש הוא להאיר (ולכן סוף סוף יש קישור ושייכות ביניהם). העצמות לעומת זאת, הוא למעלה מלהיות 'מאור' ולכן האור הוא רחוק מהעצמות באין ערוך. וגם אינו 'מגלה' את העצמות כי אם את המאור שבעצמות שהוא מקור האור{{הערה|שהרי העצמות הוא למעלה מלהיות מאור ואם כן זה שישנו מציאות האור אינה מכריחה שישנו מציאות העצמות שלמעלה מהמאור.}} ומפני שהעצמות מציאותו מעצמותו לכן גם אופן מציאותו הוא: שהוא 'נמצא בבלתי מציאות נמצא'. משאין כן האור להיות שיש לו תחילה (כדלהלן) גם אופן מציאותו הוא כעין שאר הנמצאים ואינו כמציאות העצמות. ויתירה מכן שהמצאת והתהוות האור מהעצמות היא ברצון העצמות (ולא כאור השמש כדלהלן באריכות) שמראה על הבדלה שבין העצמות לאור. | ||
אולם יחד עם ריחוקה של מציאות האור מהעצמות הרי שאופן המצאתה וגילויה מהעצמות היא באופן שהיא תהיה כאור הקרובה אל המאור ומגלה אותו. ולכן מצד אופן התהוותה הרי יש לה יחס אל העצמות כאור ומאור. | אולם יחד עם ריחוקה של מציאות האור מהעצמות הרי שאופן המצאתה וגילויה מהעצמות היא באופן שהיא תהיה כאור הקרובה אל המאור ומגלה אותו. ולכן מצד אופן התהוותה הרי יש לה יחס אל העצמות כאור ומאור. | ||
שורה 32: | שורה 31: | ||
===אין סוף=== | ===אין סוף=== | ||
====סיבתה==== | ====סיבתה==== | ||
האין סוף שבאור זה נובע מצד דביקותו בעצמות משום שכל אור הוא מעין המאור ומכיוון שהעצמות הוא אין סוף לכן גם האור שמתפשט ממנו הוא אין סוף. (ובאמת האור מצד עצמו הוא מוגבל שהרי האור יש לו תחילה וכל דבר שיש לו תחילה בהכרח שיש לו סוף{{הערה|ראה [[ | האין סוף שבאור זה נובע מצד דביקותו בעצמות משום שכל אור הוא מעין המאור ומכיוון שהעצמות הוא אין סוף לכן גם האור שמתפשט ממנו הוא אין סוף. (ובאמת האור מצד עצמו הוא מוגבל שהרי האור יש לו תחילה וכל דבר שיש לו תחילה בהכרח שיש לו סוף{{הערה|ראה [[תהלים]] קיט, צו ובמפרשים שם.}} וזה שאור זה הוא אין סוף הוא רק מצד רצון העצמות שיהיה דבוק ויהיה בו תכונה זו של אין סוף). | ||
====עניינה==== | ====עניינה==== | ||
שורה 39: | שורה 38: | ||
א.'''מתפשט בכל מקום בלי שינויים''' - שמכיוון שהוא אור שאינו מוגבל כלל והוא אחד עם [[עצמותו יתברך]] לכן בכל מקום שהוא הוא ללא שינויים. | א.'''מתפשט בכל מקום בלי שינויים''' - שמכיוון שהוא אור שאינו מוגבל כלל והוא אחד עם [[עצמותו יתברך]] לכן בכל מקום שהוא הוא ללא שינויים. | ||
ב.'''מתגלה בכל מקום'''. בכמה פרטים: 1. הוא נמצא בגילוי בכל מקום וגם לאחרי הצמצום כשנעשה מקום פנוי (מהאור) אזי כשהוא כן מאיר הוא מאיר בשווה בכל העולמות (כמו בבית המקדש, ב[[שבת]] ובתורה. שבכל זה נמצא האור בגילוי בכל העולמות בשווה).{{הערה|ספר המאמרים תרס"ו עמוד כב - כג.(מהדורה החדשה - לא-ב.)}}2.גם כשאינו מתגלה בעולם מצד היותו אין סוף הוא נמצא בכל מקום בגלוי - שגילויו הוא רק מצד האור על אף שמצד העולמות אינו מתגלה בהם.{{הערה|ספר המאמרים תרס"ו עמוד תקא.(במהדורה החדשה - תרס-א.}} 3. הגילוי הוא גם בעולמות - שעל אף היותם גבול נמצא בהם עניינים שהם בלי גבול כריבוי מיני הנבראים וכנצחיות הנבראים שזה מצד הבלי גבול של אור אין סוף שמאיר בבריאה עד למטה מטה. | ב.'''מתגלה בכל מקום'''. בכמה פרטים: 1. הוא נמצא בגילוי בכל מקום וגם לאחרי הצמצום כשנעשה מקום פנוי (מהאור) אזי כשהוא כן מאיר הוא מאיר בשווה בכל העולמות (כמו בבית המקדש, ב[[שבת]] ובתורה. שבכל זה נמצא האור בגילוי בכל העולמות בשווה).{{הערה|ספר המאמרים תרס"ו עמוד כב - כג.(מהדורה החדשה - לא-ב.)}}2. גם כשאינו מתגלה בעולם מצד היותו אין סוף הוא נמצא בכל מקום בגלוי - שגילויו הוא רק מצד האור על אף שמצד העולמות אינו מתגלה בהם.{{הערה|ספר המאמרים תרס"ו עמוד תקא.(במהדורה החדשה - תרס-א.}} 3. הגילוי הוא גם בעולמות - שעל אף היותם גבול נמצא בהם עניינים שהם בלי גבול כריבוי מיני הנבראים וכנצחיות הנבראים שזה מצד הבלי גבול של אור אין סוף שמאיר בבריאה עד למטה מטה. | ||
ג. '''אין לו הגדרה''' וציור: 1. שאינו מוגדר בשום גדר וציור ולא שייך לומר בו איזה תכונה וכדומה ולכן מושלל הוא מהספירות והעשר ספירות הם רק לאחרי ה[[צמצום]] ב[[אור הקו]]{{הערה|ובדרגה התחתונה יש [[עשר ספירות הגנוזות]] ראה ספר הערכים ערך אוא"ס (א) הערה 77 ובשולי הגליון להערה 90.}} ואילו הבריאה הייתה מאור זה (ללא הצמצום) הייתה הבריאה גם כן באופן של בלי גבול ובפשיטות ללא ציור והגבלה. | ג. '''אין לו הגדרה''' וציור: 1. שאינו מוגדר בשום גדר וציור ולא שייך לומר בו איזה תכונה וכדומה ולכן מושלל הוא מהספירות והעשר ספירות הם רק לאחרי ה[[צמצום]] ב[[אור הקו]]{{הערה|ובדרגה התחתונה יש [[עשר ספירות הגנוזות]] ראה ספר הערכים ערך אוא"ס (א) הערה 77 ובשולי הגליון להערה 90.}} ואילו הבריאה הייתה מאור זה (ללא הצמצום) הייתה הבריאה גם כן באופן של בלי גבול ובפשיטות ללא ציור והגבלה. | ||
שורה 69: | שורה 68: | ||
והסיבה להבדל הוא שאור השמש להיותו אור גשמי הרי הוא תופס מקום ולכן הארתו מתפשטת ממקום למקום משאין כן באור רוחני וזו היא האור האמיתי שלא שייך בו התפשטות והתכווצות וזו אחת הסיבות שכינו המקובלים את התגלות האלוקית בשם אור.{{הערה|לקוטי שיחות חלק ז שיחה לפרשת אמור (ב) בסוף השיחה ובהערות.}} | והסיבה להבדל הוא שאור השמש להיותו אור גשמי הרי הוא תופס מקום ולכן הארתו מתפשטת ממקום למקום משאין כן באור רוחני וזו היא האור האמיתי שלא שייך בו התפשטות והתכווצות וזו אחת הסיבות שכינו המקובלים את התגלות האלוקית בשם אור.{{הערה|לקוטי שיחות חלק ז שיחה לפרשת אמור (ב) בסוף השיחה ובהערות.}} | ||
תכונה זו היא אחת הסיבות לזה שהאור מכונה "[[שם]]" מפני שאף השם על אף היותו בשביל הזולת ואינו בשבילו עצמו (כאור המאיר לזולת) | תכונה זו היא אחת הסיבות לזה שהאור מכונה "[[שם]]" מפני שאף השם על אף היותו בשביל הזולת ואינו בשבילו עצמו (כאור המאיר לזולת) עם זאת הוא אינו הארה היוצאת מהאדם אלא קשורה אליו שהקורא בשמו קורא לו עצמו. | ||
וההפרש ביניהם הוא בכמה פרטים: | וההפרש ביניהם הוא בכמה פרטים: | ||
שורה 88: | שורה 87: | ||
==המשכתו מעצמות == | ==המשכתו מעצמות == | ||
===ברצון=== | ===ברצון=== | ||
על אף היותו השפעה בדרך אור ולא בדרך [[שפע]] שהחילוק ביניהם הוא: שהאור השפעתו בדרך "ממילא" כלומר ללא התעסקות ה[[משפיע]] להשפיע האור. משאין כן ה"שפע" הוא בדרך התלבשות והתעסקות - שה[[משפיע]] מתעסק | על אף היותו השפעה בדרך אור ולא בדרך [[שפע]] שהחילוק ביניהם הוא: שהאור השפעתו בדרך "ממילא" כלומר ללא התעסקות ה[[משפיע]] להשפיע האור. משאין כן ה"שפע" הוא בדרך התלבשות והתעסקות - שה[[משפיע]] מתעסק כדי להעביר ההשפעה למקבל. ואחד החילוקים היוצאים מזה הוא: שהשפע הוא ברצון המשפיע, משאין כן האור להיותו בדרך ממילא הרי ההשפעה אינה תלויה ברצון המשפיע, על דרך [[אור השמש]] שאינו תלוי כלל ברצון השמש ואינו יכול להפסיקו ברצונו. | ||
מכל מקום אור אין סוף, הוא גילוי שבא ברצונו של העצמות. ומניעת הרצון בלבד תהווה מניעת גילוי האור אין סוף.{{הערה|ראה בכל זה ספר המאמרים תרס"ו עמוד קע"ח (מהדורה חדשה רלז-ח) וראה שם שלכן מצד בפרט זה מתאים יותר [[משל]] דאור הנפש שהוא גלוי ברצון לא כאור השמש.}} על אף שב[[עצמותו יתברך]] אי אפשר לומר שום ציור וגדר כלל שנומר שיש בו עניין ה[[רצון]] ולכן בהכרח שאין זה רצון ממש מכל מקום הכוונה ברצון הוא | מכל מקום אור אין סוף, הוא גילוי שבא ברצונו של העצמות. ומניעת הרצון בלבד תהווה מניעת גילוי האור אין סוף.{{הערה|ראה בכל זה ספר המאמרים תרס"ו עמוד קע"ח (מהדורה חדשה רלז-ח) וראה שם שלכן מצד בפרט זה מתאים יותר [[משל]] דאור הנפש שהוא גלוי ברצון לא כאור השמש.}} על אף שב[[עצמותו יתברך]] אי אפשר לומר שום ציור וגדר כלל שנומר שיש בו עניין ה[[רצון]] ולכן בהכרח שאין זה רצון ממש מכל מקום הכוונה ברצון הוא שבוודאי אין האור בהכרח. | ||
ומזה יוצא שגילוי אור אין סוף גם אור זה שהוא לפני הצמצום הוא על ידי צמצום והתעלמות מכיוון שהוא מאיר על ידי הרצון ולא בדרך ממילא (בהכרח). (אמנם אין זה צמצום כבאור הממלא המצומצם כי אם ברצון [[אותיות]] צנור.){{הערה|ספר השיחות תורת שלום עמוד 147.}}{{הערה|לקוטי שיחות חלק ז עמוד 87 ואילך.}} | ומזה יוצא שגילוי אור אין סוף גם אור זה שהוא לפני הצמצום הוא על ידי צמצום והתעלמות מכיוון שהוא מאיר על ידי הרצון ולא בדרך ממילא (בהכרח). (אמנם אין זה צמצום כבאור הממלא המצומצם כי אם ברצון [[אותיות]] צנור.){{הערה|ספר השיחות תורת שלום עמוד 147.}}{{הערה|לקוטי שיחות חלק ז עמוד 87 ואילך.}} | ||
שורה 105: | שורה 104: | ||
כלומר, כל "קדמון" - היינו, מציאות שלא קדמו מצב של העדר מציאותו, אלא היה והווה תמיד, מפני שמציאותו מציאות-אמת מצד עצמו, הרי בהכרח שהוא גם נצחי, כי מציאות אמתית שאינה תלויה בשום דבר שתבטל על ידה ולכן היא נצחית. | כלומר, כל "קדמון" - היינו, מציאות שלא קדמו מצב של העדר מציאותו, אלא היה והווה תמיד, מפני שמציאותו מציאות-אמת מצד עצמו, הרי בהכרח שהוא גם נצחי, כי מציאות אמתית שאינה תלויה בשום דבר שתבטל על ידה ולכן היא נצחית. | ||
אולם מציאות נצחית אינה בהכרח "קדמון", כי | אולם מציאות נצחית אינה בהכרח "קדמון", כי ייתכן מציאות מחודשת שהתחדשה על ידי [[הקב"ה]] (וקדם למציאות זו מצב של העדר המציאות) ומכל מקום יהיה נצחי ברצון הבורא (כעולמות עליונים [[א"ק]] [[אצילות]] ו[[צבא השמים]] שאף שמחודשים המה מאין ליש יש בהם ניצחיות ואינם מוגבלים וגם בארץ למטה נמצא נצחיות במין שבכל מין יש בלי גבול תולדות על אף היותו נברא ומחודש). | ||
ומכיוון ש[[עצמותו יתברך]] היא קדמון שלא קדם לה העדר אלא מציאותה מעצמותה, לכן לא שייך התואר אין סוף משאין כן על האור המתפשט ממנו בלבד, והוא הנקרא בשם "אור אין סוף". | ומכיוון ש[[עצמותו יתברך]] היא קדמון שלא קדם לה העדר אלא מציאותה מעצמותה, לכן לא שייך התואר אין סוף משאין כן על האור המתפשט ממנו בלבד, והוא הנקרא בשם "אור אין סוף". | ||
'''ב.''' התואר אין סוף שייך לומר על דבר המתפשט ויצא חוץ לעצם שהוא מתפשט ומתגלה באין סוף פרטים | '''ב.''' התואר אין סוף שייך לומר על דבר המתפשט ויצא חוץ לעצם שהוא מתפשט ומתגלה באין סוף פרטים וכיוצא בזה. ומכיוון "שהעצם בלתי מתגלה ובלתי מתפשט" לכן לא שייך תואר זה על העצמות משאין כן על אור המתפשט.{{הערה|ראה גם ספר המאמרים תרנ"ט מאמר דיבור המתחיל צאנה וראינה (הא').}} | ||
==מדרגות כביכול באור אין סוף== | ==מדרגות כביכול באור אין סוף== | ||
שורה 123: | שורה 122: | ||
==מלכות דאור אין סוף== | ==מלכות דאור אין סוף== | ||
'''מלכות דאור אין סוף''' היא הבחינה האחרונה של אור אין סוף שלפני ה[[צמצום]]. על ידי הצמצום נמשך מלכות דאור אין סוף להיות בבחינת [[עתיק יומין]] ל[[אדם קדמון]]. | '''מלכות דאור אין סוף''' היא הבחינה האחרונה של אור אין סוף שלפני ה[[צמצום]] וזהו הנקרא [[עשר ספירות הגנוזות]] שב[[טהירו עילאה]]. על ידי הצמצום נמשך מלכות דאור אין סוף להיות בבחינת [[עתיק יומין]] ל[[אדם קדמון]]. | ||
==מעלה | ==למעלה מעלה עד אין סוף ולמטה מטה עד אין תכלית== | ||
"למעלה מעלה עד אין קץ ולמטה מטה עד אין תכלית" שהוא לשון ה[[תיקוני זוהר]]{{הערה|תקוני זוהר, סוף תיקון נ"ז}} וה[[זוהר]]{{הערה|זוהר חדש, יתרו לד סע"ג}} המובא ב[[חסידות]] המתאר את התפשטות של [[אור אין סוף]] בכל ה[[עולמות]]. | "למעלה מעלה עד אין קץ ולמטה מטה עד אין תכלית" שהוא לשון ה[[תיקוני זוהר]]{{הערה|תקוני זוהר, סוף תיקון נ"ז}} וה[[זוהר]]{{הערה|זוהר חדש, יתרו לד סע"ג}} המובא ב[[חסידות]] המתאר את התפשטות של [[אור אין סוף]] בכל ה[[עולמות]]{{הערה|ענין ה'מעלה' ו'מטה' שבאור אין סוף נתבאר בד"ה ויולך הוי' ובד"ה אדם כי יקריב שבהמשך תרס"ו. כפל הלשון - "למעלה מעלה" ו"למטה מטה" - נתבאר בד"ה ונחה תשי"ד (הוגה ונדפס בסה"מ מלוקט ח"ב)}}. | ||
בכללות, הביאורים מתחלקים לב' ביאורים כללים: | |||
א. ה"מעלה" ו"מטה" מדבר על האור - שיש בו תנועה של מעלה" - עליה והתעלמות, ו"מטה" - ירידה והתפשטות. | |||
ב. ה"מעלה" ו"מטה" מדבר על העולמות - והאמרה באה לבטא את העילוי והשלימות של אוא"ס, שגם העולמות העליונים הם לא חשובים לגביו, ושהוא מתפשט גם בעולמות תחתונים. | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
* [[אדמו"ר הזקן]] - '''[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=32911&st=&pgnum=35&hilite= מאמר דיבור המתחיל להבין עניין אור אין סוף - תקס"ז]''' - ספר מאמרי אדמו"ר הזקן - תקס"ז, עמוד כב. | * [[אדמו"ר הזקן]] - '''[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=32911&st=&pgnum=35&hilite= מאמר דיבור המתחיל להבין עניין אור אין סוף - תקס"ז]''' - ספר מאמרי אדמו"ר הזקן - תקס"ז, עמוד כב. {{הב}} | ||
* [[הצמח צדק]] - '''[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=32911&st=&pgnum=430 מאמר דיבור המתחיל להבין עניין אור אין סוף]''' ביאור הצמח צדק על מאמר [[אדמו"ר הזקן]] הנ"ל בספר המאמרים תקס"ז בהוספות. | * [[הצמח צדק]] - '''[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=32911&st=&pgnum=430 מאמר דיבור המתחיל להבין עניין אור אין סוף]''' ביאור הצמח צדק על מאמר [[אדמו"ר הזקן]] הנ"ל בספר המאמרים תקס"ז בהוספות. {{הב}} | ||
* הרב [[יואל כהן]] '''[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=30575&st=&pgnum=22 ספר הערכים ערך אוא"ס]''' - סיכום לפרטי פרטים של ערך זה אור אין סוף. | * הרב [[יואל כהן]] '''[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=30575&st=&pgnum=22 ספר הערכים ערך אוא"ס]''' - סיכום לפרטי פרטים של ערך זה אור אין סוף. {{הב}} | ||
{{הערות שוליים | |||
{{אור}} | |||
{{הערות שוליים}} | |||
[[קטגוריה:אורות וכלים]] | [[קטגוריה:אורות וכלים]] | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:תורת החסידות]] |