290
עריכות
דבר מלכות פנחס (שיחה | תרומות) (←קורות חייו: פסקה חדשה) |
דבר מלכות פנחס (שיחה | תרומות) |
||
(5 גרסאות ביניים של אותו משתמש אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
רבי שלמה בן רבי משה הלוי אלקבץ (1505 לערך - 1584 לערך), היה מקובל ופייטן צפתי. נודע בשל פיוטו "לכה דודי", שהוכנס לכל סידורי התפילה. עיקר פעילותו ותרומתו בתחום חוכמת הנסתר. | רבי שלמה בן רבי משה הלוי אלקבץ (1505 לערך - 1584 לערך), היה מקובל ופייטן צפתי. נודע בשל פיוטו "לכה דודי", שהוכנס לכל סידורי התפילה. עיקר פעילותו ותרומתו בתחום חוכמת הנסתר. | ||
קורות חייו | == קורות חייו == | ||
רבי שלמה היה ממשפחה של מגורשי ספרד. הוא נולד בשנת 1505 לערך, ככל הנראה בסלוניקי. בצעירותו למד בישיבתו של הרב יוסף טאיטאצאק. כשהיה בן 25 לערך, לאחר שנישא לבתו של יצחק הכהן שהיה מעשירי סלוניקי, נסע לאדריאנופול, שם ישב רבי יוסף קארו. באותה תקופה כבר נחשב גדול-בתורה, וסיים את כתיבת ספרו הראשון, 'מנות הלוי' העוסק במגילת אסתר אותה הוא העניק למשפחת ארוסתו בתור מוהר (עקב מצבו הכלכלי הלא טוב). בעת ישיבתו באדריאנופול החל לעסוק באינטנסיביות בקבלה, ובספריו ופיוטיו שנכתבו החל מאותה תקופה ניכרת השפעה קבלית. באותה תקופה כתב ספרים נוספים - 'בית אדני', 'עבותות אהבה', 'אילת אהבים' ו'ברית הלוי', האחרון פירוש על דרך הסוד להגדה של פסח. | רבי שלמה היה ממשפחה של מגורשי ספרד. הוא נולד בשנת 1505 לערך, ככל הנראה בסלוניקי. בצעירותו למד בישיבתו של הרב יוסף טאיטאצאק. כשהיה בן 25 לערך, לאחר שנישא לבתו של יצחק הכהן שהיה מעשירי סלוניקי, נסע לאדריאנופול, שם ישב רבי יוסף קארו. באותה תקופה כבר נחשב גדול-בתורה, וסיים את כתיבת ספרו הראשון, 'מנות הלוי' העוסק במגילת אסתר אותה הוא העניק למשפחת ארוסתו בתור מוהר (עקב מצבו הכלכלי הלא טוב). בעת ישיבתו באדריאנופול החל לעסוק באינטנסיביות בקבלה, ובספריו ופיוטיו שנכתבו החל מאותה תקופה ניכרת השפעה קבלית. באותה תקופה כתב ספרים נוספים - 'בית אדני', 'עבותות אהבה', 'אילת אהבים' ו'ברית הלוי', האחרון פירוש על דרך הסוד להגדה של פסח. | ||
שורה 15: | שורה 15: | ||
ר' שלמה אלקבץ נפטר בצפת, ככל הנראה לפני שנת 1584, משום שבסידור שיצא לאור בוונציה באותה שנה, הסידור הראשון שבו נכלל פיוטו "לכה דודי", מובא שמו בצירוף ברכת המתים ז"ל. | ר' שלמה אלקבץ נפטר בצפת, ככל הנראה לפני שנת 1584, משום שבסידור שיצא לאור בוונציה באותה שנה, הסידור הראשון שבו נכלל פיוטו "לכה דודי", מובא שמו בצירוף ברכת המתים ז"ל. | ||
== חיבוריו == | |||
== | |||
* ברית הלוי - י"ט פרקים בסודות יציאת מצרים, ופירוש על הגדה של פסח | |||
* מנות הלוי - פירוש למגילת אסתר, ובסופו דרושים, וינציה ה'שמ"ה | |||
* אילת אהבים - פירוש לשיר השירים, וינציה ה'שי"ב | |||
* שרש ישי - פירוש למגילת רות, קושטא ה'שכ"א, ולאחר מכן בלובלין בשנת ה'שנ"ז | |||
* בית ה' - חיבור גדול בחכמת האמת | |||
* בית תפילה - כל תפילות השנה | |||
* לחם שלמה - על תיקוני הסעודה | |||
* אפריון שלמה - פירוש על התורה ונביאים ראשונים | |||
* שומר אמונים - על יסודי הדת | |||
* תפילות ותחינות - על דרך הסוד, לאמרן על קברי צדיקים | |||
* נעים זמירות - פירוש על תהילים | |||
* מאמר הזוהר - קונטרס ביאור מאמר הזוהר בפרשת בראשית על הפסוק "ויעש את שני המאורות הגדולים" | |||
* עבותות האהבה - קבלה על דרך האמת | |||
* מטתו שלשלמה - קבלה בסוד הזיווג | |||
* דברי שלמה- פירוש לתרי עשר | |||
* לכה דודי - פיוט לקבלת שבת |
עריכות