עריכת הדף "תומכי תמימים בית שמש (קטנה)"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 28: | שורה 28: | ||
==תולדות הישיבה== | ==תולדות הישיבה== | ||
הישיבה הוקמה ב[[חודש אלול]] [[תשע"ו]] בעיר [[ראשון לציון]] על ידי הרב [[משה לידר]] העומד בראשה ולמדו בה כשלושים בחורים. עם התרחבות הישיבה, בתחילת שנת הלימודים [[תשע"ח]] עברה הישיבה למתחם ישיבת [[תומכי תמימים בית שמש (תשס"ב-תשע"ג)|תומכי תמימים בית שמש הישנה]], בשכונת 'יפה נוף' בעיר, לאחר שזו האחרונה נסגרה מספר שנים קודם לכן. לאחר המעבר למתחם | הישיבה הוקמה ב[[חודש אלול]] [[תשע"ו]] בעיר [[ראשון לציון]] על ידי הרב [[משה לידר]] העומד בראשה ולמדו בה כשלושים בחורים. עם התרחבות הישיבה, בתחילת שנת הלימודים [[תשע"ח]] עברה הישיבה למתחם ישיבת [[תומכי תמימים בית שמש (תשס"ב-תשע"ג)|תומכי תמימים בית שמש הישנה]], בשכונת 'יפה נוף' בעיר, לאחר שזו האחרונה נסגרה מספר שנים קודם לכן. | ||
לאחר המעבר למתחם בעיר [[בית שמש]] חידשה ההנהלה את צוות הישיבה שאליהם הצטרפו חלק מרבני הישיבה הקודמת{{הערה|[[תומכי תמימים בית שמש (תשס"ב-תשע"ג)|תומכי תמימים בית שמש]]}}, והביאו לשמש כמשגיח את הרב [[יהונתן מנחם אנקווה]] ואף ה[[משפיע]] הראשי של הישיבה היה ר' [[שלום דובער וולפא]] למשך כשנתיים, שעזב בעקבות מצבו הרפואי{{הערה|בשנת תשע"ח מונה הרב וולפא לשמש כמשפיע בתומכי תמימים בית שמש. במסגרת עבודה זו היה מוסר בין פעם לפעמיים בשבוע שיעור בחסידות לשיעורים ב' וג' ואף פעל והחדיר בתלמידי הישיבה את נושא גאולה ומשיח ונצחיותו של נשיא הדור וקיום הוראותיו של הרבי בנושא משיח ו[[שלימות הארץ]]. לקראת שנת הלימודים [[תש"פ]] הודיע להנהלת הישיבה כי יעזוב את תפקידו בתור המשפיע הראשי של הישיבה בצער רב מכיוון שהדבר מכביד עליו בעקבות מצבו הרפואי ובמקומו נכנס הרב [[זושא פויזנר]] אך מפעם לפעם מגיע להתוועד עם תלמידי הישיבה אותם הגדיר כ"אהובים עליי במיוחד".}}. במשך מספר חודשים היה הרב [[זושא פויזנר]] משפיע{{הערה|הרב פויזנר היה המשפיע הראשי של הישיבה מחודש אלול עד לחודש אדר של שנת הלימודים [[תש"פ]] ובעקבות התפרצות הקורונה עזב. ולקראת שנת הלימודים [[תשפ"א]] הודיע להנהלה כי יעבור לשמש כמשפיע ראשי של הישיבה גדולה בעיר}} וגם הרב [[משה קורנוויץ]]{{הערה|במקביל לתפקידו כר"מ בישיבה גדולה}}{{הערה|לאחר שעזב נשאר בתפקידו כמגיד שיעור ור"מ בהלכה ובגאולה ומשיח}}{{הערה|היה משפיע למשך כל שנת הלימודים תשפ"א}} אך עדיין בזמני התוועדויות מגיעים להתוועד עם תלמידי הישיבה כמה ממשפיעי הישיבה לשעבר{{הערה|הרב קורנוויץ, ולעיתים רחוקות גם הרב וולפא}}. | |||
בשנים [[תשע"ח]] - [[תשע"ט]] הוציאה הישיבה עיתון דו שבועי בשם "[[הישיבה של הרבי]]", שהופץ בקהילות אנ"ש ברחבי הארץ. | בשנים [[תשע"ח]] - [[תשע"ט]] הוציאה הישיבה עיתון דו שבועי בשם "[[הישיבה של הרבי]]", שהופץ בקהילות אנ"ש ברחבי הארץ. | ||
בתקופת [[מגפת הקורונה]] יצאה הישיבה במסלול לימודים יחד עם ה[[תומכי תמימים בית שמש (גדולה)|ישיבה הגדולה]] בעיר על ידו הם דאגו שהבחורים ילמדו מהבתים במטרה להכניס את [[תומכי תמימים]] לכל בית{{הערה|ב[[פרשת תצא]] [[י"ד אלול]] [[תנש"א]] מורה הרבי להקים בכל בית "מעין ישיבת תומכי תמימים".}}. הלימוד הועבר טלפונית ודרך אתר שהוקם לצורך שיעורים אלו והשיעורים נמסרו על ידי רבני הישיבה. בזמנים מיוחדים הביאו משפיעים אף מחוץ לכתלי הישיבה{{הערה|[https://rabbi24.com האתר דרכו הועברו השיעורים], רבי 24.}}{{הערה|[https://chabad.info/news/604619/ "תומכי תמימים בכל בית" • הצצה מאחורי הקלעים] {{אינפו}}.}}. האתר נשאר אף אחרי תקופת הקורונה בכדי ללמד אברכים שמעוניינים לחזור לחוות את אווירת תומכי תמימים, ומוסרים בו שיעורים רבני הישיבה במסגרת ישיבתית. | בתקופת [[מגפת הקורונה]] יצאה הישיבה במסלול לימודים יחד עם ה[[תומכי תמימים בית שמש (גדולה)|ישיבה הגדולה]] בעיר על ידו הם דאגו שהבחורים ילמדו מהבתים במטרה להכניס את ה[[תומכי תמימים]] לכל בית{{הערה|ב[[פרשת תצא]] [[י"ד אלול]] [[תנש"א]] מורה הרבי להקים בכל בית "מעין ישיבת תומכי תמימים".}}. הלימוד הועבר טלפונית ודרך אתר שהוקם לצורך שיעורים אלו והשיעורים נמסרו על ידי רבני הישיבה. בזמנים מיוחדים הביאו משפיעים אף מחוץ לכתלי הישיבה{{הערה|[https://rabbi24.com האתר דרכו הועברו השיעורים], רבי 24.}}{{הערה|[https://chabad.info/news/604619/ "תומכי תמימים בכל בית" • הצצה מאחורי הקלעים] {{אינפו}}.}}. | ||
האתר נשאר אף אחרי תקופת הקורונה בכדי ללמד אברכים שמעוניינים לחזור לחוות את אווירת תומכי תמימים, ומוסרים בו שיעורים רבני הישיבה במסגרת ישיבתית. | |||
לקראת שנת הלימודים תשפ"ד החליטה הנהלת הישיבה על פתיחת מתיבתא כהכנה לישיבה המיועדת לתלמידים בכיתה ח' המעוניינים להתכונן כראוי ללימודים בישיבה, המתיבתא ממוקמת ב[[ביתר עילית]]. | לקראת שנת הלימודים תשפ"ד החליטה הנהלת הישיבה על פתיחת מתיבתא כהכנה לישיבה המיועדת לתלמידים בכיתה ח' המעוניינים להתכונן כראוי ללימודים בישיבה, המתיבתא ממוקמת ב[[ביתר עילית]]. | ||
שורה 38: | שורה 42: | ||
לישיבה קיים וועד מנהל אשר מגשר בין ההנהלה הרוחנית והגשמית של כלל המוסדות בהם: הישיבה הקטנה והגדולה, המתיבתא, התיכון והסמינר, הוועד נפגש בדרך כלל פעמיים בחודש ומחליט את ההחלטות הנחוצות להתנהלות הישיבה, בין היתר על: הרישום, המבצעים, [[את"ה]], יח"צ, צוות, גשמיות לתלמידים, חומר הלימודים, צוות הישיבה ומגוון נושאים הקשורים לישיבה הקטנה ולישיבה הגדולה כאחד וחברים בו אחד עשר חברים{{הערה|יו"ר הוועד הוא הרב [[שניאור זלמן לידר]]. המזכיר הוא הרב [[יונתן מנחם אנקווה]]. חברי הוועד הם הרבנים: [[משה לידר]], [[ישראל נחמן לרנר]], [[שלמה רוזנבלט]], חיים מרטון, [[משה קורנוויץ]], אליהו אמויאל, [[חיים דוד וילהלם]], [[מנחם מענדל פרידמן (פתח תקווה)|מנחם מענדל פרידמן]] ו[[מנחם מענדל טאלער]].}}. | לישיבה קיים וועד מנהל אשר מגשר בין ההנהלה הרוחנית והגשמית של כלל המוסדות בהם: הישיבה הקטנה והגדולה, המתיבתא, התיכון והסמינר, הוועד נפגש בדרך כלל פעמיים בחודש ומחליט את ההחלטות הנחוצות להתנהלות הישיבה, בין היתר על: הרישום, המבצעים, [[את"ה]], יח"צ, צוות, גשמיות לתלמידים, חומר הלימודים, צוות הישיבה ומגוון נושאים הקשורים לישיבה הקטנה ולישיבה הגדולה כאחד וחברים בו אחד עשר חברים{{הערה|יו"ר הוועד הוא הרב [[שניאור זלמן לידר]]. המזכיר הוא הרב [[יונתן מנחם אנקווה]]. חברי הוועד הם הרבנים: [[משה לידר]], [[ישראל נחמן לרנר]], [[שלמה רוזנבלט]], חיים מרטון, [[משה קורנוויץ]], אליהו אמויאל, [[חיים דוד וילהלם]], [[מנחם מענדל פרידמן (פתח תקווה)|מנחם מענדל פרידמן]] ו[[מנחם מענדל טאלער]].}}. | ||
לקראת שנת הלימודים | הישיבה ממוקמת במתחם, ובו [[זאל]], חדר אוכל ומטבח, כיתות לימוד, ושלוש פנימיות. במתחם זה שכנה גם ה[[תומכי תמימים בית שמש (גדולה)|ישיבה הגדולה]] בעיר ורוב המבנים בו חדשים. לקראת שנת הלימודים תשפ"ב בנתה הישיבה זאל חדש ומרווח שיתאים למספר התמימים הגדול שהגיע לקראת השנה החדשה והמקום התרחב עקב עזיבת הישיבה הגדולה את המתחם. | ||
לקראת | לקראת שנת הלימודים [[תשפ"ב]] נבנה זאל גדול ומרווח אשר ישמש את התלמידים החדשים ויעזור משמעותית להגדלת תלמידי הישיבה. | ||
לקראת שנת הלימודים תשפ"ד החלה בניית קומת פנימייה חדשה אשר תשמש לקליטה של 30 בחורים נוספים לישיבה. | לקראת [[י' שבט]] [[תשפ"ג]] הושלמה בניית מקווה חדש ומפואר בתוך שטח הישיבה ובניית מרפסת מיוחדת ומרווחת המשקיפה אל הנוף המרהיב בסמוך לישיבה. | ||
לקראת שנת הלימודים תשפ"ד החלה בניית קומת פנימייה חדשה אשר תשמש לקליטה של 30 בחורים נוספים לישיבה, בנוסף החלו שיפוצים בחצר הישיבה והרחבת המטבח, כמו כן, החלו בבניית שולחנות חדשים לזאל הישיבה אשר יתנו מקום לקליטת הבחורים החדשים ללא צורך בהרחבת הזאל. | |||
נכון לפתיחת שנת הלימודים [[תשפ"ד]] מונה הישיבה כ-150 [[תמימים]]. | נכון לפתיחת שנת הלימודים [[תשפ"ד]] מונה הישיבה כ-150 [[תמימים]]. | ||
שורה 57: | שורה 63: | ||
=== שיעורים ומבצעים מיוחדים === | === שיעורים ומבצעים מיוחדים === | ||
מדי | מדי שבוע מתקיימים מספר שיעורים מיוחדים: שיעור דבר מלכות מיוחד שמתקיים מידי שבוע בזאל הישיבה ע"י ראש הישיבה הרב לידר/משפיע אורח ושיעור לקוטי שיחות באידיש מיוחד שמתקיים בבית הרב מישולובין. זאת בנוסף לשיעורים שמתקיימים בכל יום חול מחוץ לסדרים: שיעור בשורת הגאולה, שיעור רמב"ם, סדר דבר מלכות וסדר לקוטי שיחות שעליהם גם יש מבצעים מיוחדים שהם כוללים השתתפות בכל סדר וסדר ומבחנים על החומר הנלמד פעם בשבוע, | ||
בנוסף, מדי שנה נפתח בישיבה מבצע תורה בו התמימים משקיעים ולומדים בזמנם הפנוי. במבצע קיימים שני מסלולים לבחירת התמימים: | |||
* ממוצע של המבחנים במקצועות: גמרא גירסא, גאולה ומשיח וחסידות מעל 80. והשתתפות קבועה בשיעורי רמב"ם{{הערה|ג' פרקים ופרק אחד ליום}} המתקיימים בישיבה מדי יום וציון מעל 80 במבחן השבועי שיתקיים על החומר הנלמד בשיעורי רמב"ם ועל מאמר נבחר. | |||
* מסלול של הגמרא לעיון: מבחנים בעל-פה על המסכת לעיון שבו נדרש מהבחור להיבחן על 5 דפי גמרא לפחות, בשנת [[תשפ"ב]] סיימו 16 מתלמידי הישיבה את מסכת שבת לאחר שנבחנו באופן מלא. | |||
הרב | יש גם מבצע נוסף שאותו הגה [[משה לידר|הרב לידר]] בחודש [[אדר]] [[תשפ"ב]] '''מבצע עשר דקות''' שבו התמימים המשקיעים ולומדים באופן מלא בעשר דקות הראשונות של כל סדר או שיעור בישיבה ומי שצלח את המשימה במשך שבוע שלם זוכה להגיע לשיעור מיוחד בבית הרב לידר בנוסף לפרסים ותגבורים שונים ובסוף השנה מתקיים טיול מיוחד אשר נמשך לשבת מרוממת לתלמידים המשתתפים במבצע בלבד. | ||
בישיבה פרוייקט | במהלך שנת הלימודים תשפ"ג פתח הרב אליהו אמויאל את '''מועדון התפילה''' המיועד לתת דגש על עבודת התפילה של כל תמים בישיבה ומחוצה לה, מידי שבוע מתקיים כינוס למשתתפי התוכנית בו מחולק חוברות עיון ומשימות שבועיות שהבחור צריך ללמוד ולקיים, בבין הזמנים ישנם משימות רבות ומגוונות אשר בסופו מחולק שי אישי למשתתפים, מידי חודש מתקיים טיול למשתתפי התוכנית, והתוכנית זוכה לתאוצה והתלהבות בקרב הבחורים. | ||
בישיבה שמים דגש על ההכנה הרוחנית לפני כל חג או מועד ובדרך כלל מתקיימים מבצעים מיוחדים לפני כל חג או מועד, בשנת תשפ"ג לפני חג הפסח והפורים התקיים מצבע אותו הוביל הרב חיים מרטון בו תלמידי שיעור ב' בישיבה (כיום שיעור ג', נכון לשנת ה'תשפ"ד) סיכמו או ניבחנו על עשרה שיחות של הרבי על החג וכך הכינו את עצמם רוחנית וחסידית לקראת החג, התלמידים המסכמים יצאו לטיול והתוועדות מיוחדת. | |||
פרוייקט נוסף שהחל בחודש חשוון תשפ"ג הוא לימוד תורה בשבתות חופשה, מטרת הפרוייקט הוא לקיים את הוראותו של הרבי כך שבכל זמן יהיה לתמים את הצורך והרצון ללימוד תורה בפרט בזמנים בהם הוא לא נמצא ברשות הישיבה. | |||
מהלך הפרויקט יעבוד כך שכל בחור לפני היציאה לשבת חופשה יקבל ערכה מיוחדת דפי חזרה על עניינים מסוימים שנלמדו בישיבה וכן חוברת ללימוד אישי של הבחור בבית הכוללת, מאמרים, דף גמרא וקטע הלכה, כמו כן רוצים בהנהלת הישיבה לקיים סדרי לימוד מלאים בתקופות בין הזמנים הארוכות{{הערה|חודשי החגים ובין הזמנים}}. | |||
מרכז את"ה בישיבה מחולק ללמעלה מ-10 אגפים שונים שעליהם אחראים תמימים משיעור ג' בישיבה, ובראשות את"ה עומד הת' שולם גינדי אשר אחראי על כלל פעיליות את"ה, על הכינוסים וסידור הארגון אחראי הרב דובער דאהן. | |||
=== שיטה לימודית === | === שיטה לימודית === | ||
לימוד הגמרא לעיון בישיבה שונה משאר הישיבות, | לימוד הגמרא לעיון בישיבה שונה משאר הישיבות, התלמיד לומד בכיתה שברמה המתאימה לו ולהשגיו וכך הוא יכול ללמוד יותר בקלות והוא באותו רמה כמו שאר תלמידי הכיתה כך שהתלמיד יצליח להפיק מעצמו את המירב וכדי שיהיה אפשר לראות את התקדמות התלמיד מתקיים שלוש פעמים בשנה מבחן כללי על החומר הנלמד שלאחר תוצאותיו יהיה אפשר לבחון שינוי הרמה של התלמיד באופן שיקל עליו ויזרום עם הלימוד בשאר לכלל תלמידי הכיתה. | ||
בנוסף, קיימת בישיבה כיתת העשרה לגמרא עיונא | בנוסף, קיימת בישיבה כיתת העשרה לגמרא עיונא שבו ניתן אפשרות לתלמידים המתקשים בסוגיא מסוימת באופן נקודתי או לזקוקים ללימוד באופן פרטני את השירות המיוחד של מורה פרטי של תלמיד אחד או בדרך כלל לחברותא. | ||
בשיבה קיים 'קאך' מיוחד על לימודי ההלכה ומלבד הסדר הרגיל ישנו מבצע ללימוד מקיף של 'הלכה למעשה', שיעורי העשרה וידע ומבצעים לעיתים תכופות, בסוף שנת הלימודים תשפ"ג אף התקיים מבחן מקיף וכוללני על החומר הנלמד שבסופו מעל לשישים תלמידים השקיעו וקיבלו תעודת הכשרה מיוחדת. | |||
בישיבה | בישיבה נותתנים מקום וערך מיוחד ללימוד ענייני גאולה ומשיח ועל הנושא מתקיימים מבצעים וקורסים רבים אשר נותנים לתלמיד הסתכלות שונה על שיחותיו של הרבי על הגאולה ומלמדת איך למסור את הדברים בצורה הנכונה ביותר. | ||
=== שיטה חינוכית === | === שיטה חינוכית === | ||
הישיבה | בישיבה לא קונסים בחורים ולא משתמשים כמעט בעונשים, כשבחור עובר על כללי הישיבה בדרך כלל מדברים איתו על שורש המעשה ומגיעים להבנה משותפת מה יגרום לו לא לעשות זאת פעם הבאה, במידת הצורך כשהבחור לא מבין הוא נשלח לביתו למשך 24 שעות או שהוריו מוזמנים לשיחה כדי שיגרום לו להבין את חומרת המעשה. | ||
הישיבה שמה דגש מיוחד על '''שמירת הזמנים''' ועושה מבצעים וכינוסים לעיתים קרובות בו מובאים דברי הרבי על הנושא, בעקבות כך אחוזי האיחורים בישיבה ירדו דרסטית. | |||
פעמים רבות הנהלת הישיבה מתעניינת בחוות דעתם של הבחורים בנושאים ובהחלטות שונות של הישיבה והנהלתה ובהתאם לכך, התלמידים מעורבים במגוון החלטות שהישיבה מקבלת והשיח בין הצוות לבחורים בוגר יותר, כשכל צד מבין את השני. | |||
בשיבה שמים דגש גדול גם על ההנהגה בבית ובבין הזמנים, הישיבה מצריכה לבקש אישור על שהות התלמיד בבין הזמנים או בזמנן החופשה אם הוא לא נמצא עם הוריו, כמו גם, הישיבה מרבה להזהיר בדבר השימוש באינטרנט ובכליו במיוחד בזמני החופשות, בנוסף לפני כל יציאה לבית מחולק מטעם הישיבה חוברת לימוד אשר על התלמיד ללמוד בביתו. | |||
בישבה נותנים שימת דגש על ההכנה הרוחנית של הבחור לקראת הנסיעה לרבי והתנאים לנסיעה לחודש החגים הוא התייעצות עם המשפיעה על זמן השהות בחצרות קודשנו וההכנה הראויה לכך, בנוסף, בחור אשר במהלך השנה עבר על אחת מקווי היסוד של הישיבה אינו יכול לטוס ליותר משבועיים אך אין מצב בו אין אישור לבחור לטוס כלל. | |||
==צוות הישיבה== | ==צוות הישיבה== | ||
שורה 97: | שורה 115: | ||
*הרב [[מנשה אמיתי]] - רמה ב' | *הרב [[מנשה אמיתי]] - רמה ב' | ||
*הרב נועם בן חמו - רמה ג' | *הרב נועם בן חמו - רמה ג' | ||
*הרב מנחם מענדל ידגר - מורה עזר. | |||
*הרב אברהם חיים מעטוף - מורה עזר. | *הרב אברהם חיים מעטוף - מורה עזר. | ||
'''שיעור ב' וג':''' | '''שיעור ב' וג':''' | ||
שורה 117: | שורה 136: | ||
'''שיעור ג':''' | '''שיעור ג':''' | ||
*הרב [[משה לידר]] - [[משפיע]]. | *הרב [[משה לידר]] - [[משפיע]]. | ||
*הרב [[ | *הרב [[חיים דוד וילהלם]] - [[משפיע]]. | ||
*הרב ישראל בר כוכבא - משיב בהלכה ובגאומ"ש. | *הרב ישראל בר כוכבא - משיב בהלכה ובגאומ"ש. | ||
*הרב שניאור זלמן גליס- [[משיב]] בהלכה ובגאומ"ש. | *הרב שניאור זלמן גליס- [[משיב]] בהלכה ובגאומ"ש. | ||
שורה 123: | שורה 142: | ||
*ר' חיים שארף - מנהל גשמי | *ר' חיים שארף - מנהל גשמי | ||
*ר' מנחם מענדל אנגל - חבר הנהלה גשמית | *ר' מנחם מענדל אנגל - חבר הנהלה גשמית | ||
*ר' יעקובי פישר - חבר הנהלה גשמית | |||
*ר' גרשון פקטור - מזכיר ראשי | *ר' גרשון פקטור - מזכיר ראשי | ||
*ר' צבי לוין - מזכיר משנה | *ר' צבי לוין - מזכיר משנה | ||
*ר' שמעון רוטר - טבח ראשי | |||
*ר' מנחם מאור - עובד מטבח | |||
*ר' מענדי ערנטרוי - עובד מטבח | *ר' מענדי ערנטרוי - עובד מטבח | ||