עריכת הדף "
תהלים ט"ז
"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
{{חלונית | ניקוד = כן | רוחב = 30% |כותרת= תהילים ט"ז {{ש}}מִכְתָּם לְדָוִד |תוכן= '''א:''' מִכְתָּם לְדָוִד שָׁמְרֵנִי אֵ-ל כִּי חָסִיתִי בָךְ:{{ש}} '''ב:''' אָמַרְתְּ לַה' אֲ-דֹנָי אָתָּה טוֹבָתִי בַּל עָלֶיךָ:{{ש}} '''ג:''' לִקְדוֹשִׁים אֲשֶׁר בָּאָרֶץ הֵמָּה וְאַדִּירֵי כָּל חֶפְצִי בָם:{{ש}} '''ד:''' יִרְבּוּ עַצְּבוֹתָם אַחֵר מָהָרוּ בַּל אַסִּיךְ נִסְכֵּיהֶם מִדָּם וּבַל אֶשָּׂא אֶת שְׁמוֹתָם עַל שְׂפָתָי:{{ש}} '''ה:''' ה' מְנָת חֶלְקִי וְכוֹסִי אַתָּה תּוֹמִיךְ גּוֹרָלִי:{{ש}} '''ו:''' חֲבָלִים נָפְלוּ לִי בַּנְּעִמִים אַף נַחֲלָת שָׁפְרָה עָלָי:{{ש}} '''ז:''' אֲבָרֵךְ אֶת ה' אֲשֶׁר יְעָצָנִי אַף לֵילוֹת יִסְּרוּנִי כִלְיוֹתָי:{{ש}} '''ח:''' שִׁוִּיתִי ה' לְנֶגְדִּי תָמִיד כִּי מִימִינִי בַּל אֶמּוֹט:{{ש}} '''ט:''' לָכֵן שָׂמַח לִבִּי וַיָּגֶל כְּבוֹדִי אַף בְּשָׂרִי יִשְׁכֹּן לָבֶטַח:{{ש}} '''י:''' כִּי לֹא תַעֲזֹב נַפְשִׁי לִשְׁאוֹל לֹא תִתֵּן חֲסִידְךָ לִרְאוֹת שָׁחַת:{{ש}} '''יא:''' תּוֹדִיעֵנִי אֹרַח חַיִּים שֹׂבַע שְׂמָחוֹת אֶת פָּנֶיךָ נְעִמוֹת בִּימִינְךָ נֶצַח}} '''תהלים ט"ז''' הוא המזמור השישה-עשר בספר [[תהלים]], הפותח במילים: '''מִכְתָּם לְדָוִד'''. על פי תקנת [[הבעל שם טוב]] לומר [[פרק אישי (מנהג)|פרק אישי]] בהתאם למספר שנות חיי האדם, נוהגים לומר מזמור זה החל מכניסה לשנה השישה-עשר ב[[יום הולדת|יום ההולדת]] ה-15, ועד ליום ההולדת ה-16. == תוכן המזמור == בכותרת המזמור ב[[תהלים אהל יוסף יצחק]] נכתב: "אם צריך לאיזה בקשה לא יבקש בזכות עצמו, באשר שזכותו צריך להניח לבניו אחריו". במזמור זה דוד מתפלל לקב"ה ומבקש ממנו שישמור אותו, ומדגיש שאינו מבקש בזכות עצמו אלא בזכות הצדיקים שנפטרו, ה'קדושים אשר בארץ'. בשל העובדה שהמזמור חותם בתפילה על הנפש שלא תכלה עם הגוף, ושהאדם יזכה לאריכות ימים, בחלק מעדות ישראל יש ה[[מנהג|נוהגים]] לומר מזמור זה בבית האבל, בבית העלמין, בתפילות אזכרה שנערכות לעילוי נשמת הנפטרים, אך לא לפי מנהג חב"ד{{הערה|לפי מנהג חב"ד נוהגים לומר בהזדמנויות אלו את [[תהלים מ"ט|מזמור מ"ט בתהילים]].}}. כמו כן, מזמור זה הוא נכלל ב'[[תיקון הכללי]]'{{הערה|הראשון מתוך עשרה מזמורים.}}. בפירוש המילה "מכתם" הפותחת את המזמור, יש ביאורים ומדרשים רבים: * יקר ונכבד, כמו זהב (מלשון 'כתם פז'){{הערה|אבן עזרא.}}. *כינוי לנעימה, על פיה ידעו ה[[שבט לוי|לוויים]] באיזו מנגינה לשיר את המזמור ב[[בית המקדש]]{{הערה|רש"י.}}. *רומז למעשה דוד ובת שבע, שדוד מבקש כי לאחר שחזר בתשובה שלמה, לא יישאר לו כל כתם מעוון זה. *[[נוטריקון]] של 'מכתו תמה'{{הערה|חז"ל מסכת סוטה.}}, שדוד המלך נולד כשהוא [[ברית מילה|מהול]], והמקום שהיה ראוי למכה, נותר תם ושלם. #כשם שבקטנותו (מך = תם) הקטין דוד עצמו אצל מי שגדול ממנו ללמוד תורה, כך בגדולתו גם היה תם. בפסוק ח' מופיע הביטוי 'שיויתי ה' לנגדי תמיד', אותו קבע [[הרמ"א]] בפתיחת הגהותיו ל[[שולחן ערוך]] והוא הפך לביטוי יסודי המבטא ומדגיש את חובת האמונה ותפיסת ה' כנוכח בכל רגע, והוא נפוץ כשילוב בעיטורים על עמודי התפילה, פרוכות ארון קודש, סידורים, ופריטי יודאיקה בבתי כנסת. הפסוק האחרון "תודיעני אורח חיים שובע שמחות את פניך נעימות בימינך נצח" משמש לפי [[סידור אדמו"ר הזקן|נוסח חב"ד]]<ref>ראה [[סידור תהילת השם]] עמוד 123; מהדורת ה'תשס"ב עמוד 146.</ref> ונוסחים נוספים כ[[נוסח האר"י]] כאחד מפסוקי הרחמים שאומרים ב[[קריאת שמע על המיטה]]. ==ביאורי החסידות== *'''לקדושים אשר בארץ המה''' - ב[[מסכת אבות]] מביאה המשנה פסוק זה כראיה שבני ישראל הם מה'חמשה קנינים' שקנה הקב"ה בעולמו (כראיה נוספת על הפסוק 'עם זו קנית'), כיון שהמשמעות של ה'קנינים' הללו זה הקשר המיוחד שלהם שגם לאחר שנבראו כמו שהם בעולם מודגש הקשר המיוחד שלהם עם אלוקות והם מבטאים גילוי אלוקות כאן בעולם, ולכן מהפסוק הראשון היה אפשר לחשוב שהקנין של בני ישראל זה רק כמו שהם מצד הנשמה, ופסוק זה מדגיש שזהו גם 'קדושים '''אשר בארץ'''', כמו שהם כאן בעולם בענינים הארציים{{הערה|לקוטי שיחות חלק ל"ה עמוד 39.}}. *'''ה' מנת חלקי וכוסי אתה תומיך גורלי''', תומיך הוא מלשון סיוע, שהאדם עוסק במלאכה והקב"ה מסייע לו שהפרנסה תספיק בשפע, ואילו 'מנת חלקי' פירושו שהקב"ה נותן לאדם את כל ה'מנה' והפרנסה המצטרכת לו במתנה מלמעלה, ואלו כמו אלו - הקב"ה הוא זה שמעניק להם פרנסתם, גם אם נראה שהוא עושה כלי בדרך הטבע, והפרנסה הגשמית משתשלשלת מהפרנסה הרוחנית{{הערה|מכתב כללי לקוטי שיחות חלק י"ג עמוד 231.}}. *'''אתה תומיך גורלי''' - בכל אחד מישראל יש בחינת גורל, המקשרת אותו עם הקב"ה למעלה מכל מציאותו ולמעלה מטעם ודעת, וההתמסרות המוחלטת הזו של יהודי לעבודת השם שבבחינת גורל, מגיעה מ'אתה', עצמותו יתברך שלמעלה מכל הדרגות{{הערה|ד"ה נתת ליראיך תשל"ו.}}. *'''שיויתי ה' לנגדי תמיד''' - אדם צריך לנהוג ב[[מידת ההשתוות]], שידע שהכל מאת הקב"ה ולא יגע לו אם משבחים אותו או מבזים אותו, כיון שהכל מאת הקב"ה ובכל אופן היא עבודת השם{{הערה|כתר שם טוב רכ. מאמרי אדמו"ר הזקן הקצרים עמוד קצב. תניא פרק כ'. שיחת שבת פרשת חיי שרה תש"כ. שיחת חג השבועות תש"כ.}}. *'''לנגדי תמיד''' - מכך שהפסוק הובא על ידי הרמ"א בפתיחת השולחן ערוך, זו הוראה שהדבר שייך לכל יהודי, ואין הכוונה להתבונן בכך תמיד, אלא שמתבונן בזה בתחילת היום, וכאשר יצרו במשך היום מתגבר עליו, יזכר בענין של 'שיויתי השפ' ובכך יתעורר להכנסה מתוך שמחה וגאון יעקב{{הערה|שיחת אחרון של פסח תשל"ט.}}. *'''כי מימיני בל אמוט''' - שם הוי' צריך להיות כמו שפוגשים חבר, שכאשר אדם נותן לחבירו שלום - הימין שלו כנגד צד שמאל של חברו, וכך שם הוי' שהוא בחינת ימין, צריך לפעול על צד שמאל דווקא{{הערה|כתר שם טוב הוספות סימן נח. שיחת י' שבט תשכ"ג.}}. *'''אורח חיים, שובע שמחות את פניך, נעימות בימינך נצח''' - שלושת ענינים אלו רומזים לשלושה ענינים בעבודתם של ישראל שמגלים את האוצר של מעלה, לימוד תורה ("חיים את בעי - צפה לתורה"), עבודת הצדיקים ("שבע כתות צדיקים"), ובעיקר על ידי הענין השלישי שקשור עם [[מידת הנצח]], עבודתם של ישראל שבשבילה המלך מבזבז את כל אוצרותיו, למעלה מכל טעם וחשבון{{הערה|באתי לגני תשכ"ט.}}. ==ראו גם== *[[מידת ההשתוות]] ==קישורים חיצוניים== *'''[https://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=32596&st=&pgnum=19 תצלום המזמור מתוך תהלים אהל יוסף יצחק]''' *'''[https://chabadlibrary.org/books/3301300179 יהל אור - פרק ט"ז]''', באתר ספריית ליובאוויטש {{מזמורי ספר התהלים}} {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:תהלים|ט"ז]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:חלונית
(
עריכה
)
תבנית:מזמורי ספר התהלים
(
עריכה
)
תבנית:ניווט
(
עריכה
)
תבנית:ש
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף