עריכת הדף "שמעון פרס"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:פרס_01.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[ | [[קובץ:פרס_01.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[פרזידנט]] [[מדינת ישראל]] התשיעי מר [[שמעון פרס]], כ[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של [[מדינת ישראל]], מדליק חנוכיה בלשכתו שב[[ירושלים]] ביחד עם משלחת חב"ד - [[טבת]], [[תשע"ג]]]] | ||
[[קובץ:פרס_02.jpg|שמאל|ממוזער|250px|פרזידנט מדינת ישראל שמעון פרס בביקור בישיבת [[תומכי תמימים לוד]]]] | [[קובץ:פרס_02.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[פרזידנט]] [[מדינת ישראל]] שמעון פרס בביקור בישיבת [[תומכי תמימים לוד]]]] | ||
[[קובץ:פרס_03.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[ | [[קובץ:פרס_03.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[פרזידנט]] [[מדינת ישראל]] [[שמעון פרס]] מאזין ל[[תקיעת שופר]] במעמד פתיחת שנת הלימודים בבית ספר חב"ד עיר גנים ב[[ירושלים]]. מימין לשמאל: ראש עיריית [[ירושלים]] ניר ברקת, [[פרזידנט]] [[מדינת ישראל]] שמעון פרס, והרב [[חיים ניסלביץ']]]] | ||
[[קובץ:נשיא וחסיד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב [[יעקב גלויברמן]] מעניק את הספר '[[נשיא וחסיד (ספר)|נשיא וחסיד]]' למר שמעון פרס [[ | [[קובץ:נשיא וחסיד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב [[יעקב גלויברמן]] מעניק את הספר '[[נשיא וחסיד (ספר)|נשיא וחסיד]]' למר [[שמעון פרס]] פרזידנט [[מדינת ישראל]] משמאל יושב ראש הסוכנות [[יצחק הרצוג]]]] | ||
'''שמעון פרס''' ([[כ' באב]] [[ה'תרפ"ג]], 1923 - [[כ"ה אלול]] [[ה'תשע"ו]], 2016) היה ה[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] התשיעי של [[מדינת ישראל]] | '''שמעון פרס''' ([[כ' באב]] [[ה'תרפ"ג]], 1923 ווישינבה [[פולין]] - [[כ"ה אלול]] [[ה'תשע"ו]], 2016 [[רמת גן]] [[ישראל]]) היה ה[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] התשיעי של [[מדינת ישראל]], שכיהן במגוון תפקידים פוליטיים ובטחוניים, היה ממקימי הכור הגרעיני ב[[דימונה]] וממתווי תוכנית אוסלו. | ||
למרות המחלוקת המהותית בינו לבין הרבי וחסידי חב"ד על רקע דעותיו הפוליטיות והשתייכותו המפלגתית, שמר פרס לאורך כל השנים על קשר אישי קרוב עם שליחי הרבי, השתתף באירועים חב"דיים רבים, ואף נסע פעמיים לניו יורק והתקבל ל[[יחידות|יחידויות]] אצל הרבי, בהן התרשם עמוקות מראייתו הרחבה, מעצותיו, ומהאכפתיות שגילה כלפי העם היהודי היושב ב[[ארץ ישראל]]. | למרות המחלוקת המהותית בינו לבין הרבי וחסידי חב"ד על רקע דעותיו הפוליטיות והשתייכותו המפלגתית, שמר פרס לאורך כל השנים על קשר אישי קרוב עם שליחי הרבי, השתתף באירועים חב"דיים רבים, ואף נסע פעמיים לניו יורק והתקבל ל[[יחידות|יחידויות]] אצל הרבי, בהן התרשם עמוקות מראייתו הרחבה, מעצותיו, ומהאכפתיות שגילה כלפי העם היהודי היושב ב[[ארץ ישראל]]. | ||
שורה 9: | שורה 9: | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
===ילדותו, העלייה לארץ ושנות הבגרות=== | ===ילדותו, העלייה לארץ ושנות הבגרות=== | ||
שמעון פרס נולד ב[[כ' באב]] [[תרפ"ג]] ב[[עיירה]] וישנבה שב[[בלארוס]], להוריו יצחק ושרה פרסקי. אביו היה סוחר עצים אמיד, מצאצאיו של רבי [[חיים | שמעון פרס נולד ב[[כ' באב]] [[תרפ"ג]] ב[[עיירה]] וישנבה שב[[בלארוס]], להוריו יצחק ושרה פרסקי. אביו היה סוחר עצים אמיד, מצאצאיו של רבי [[חיים מוולוזי'ן]], ואמו עסקה בחינוך. | ||
בגיל 5 קיבל ברכה מ[[חפץ חיים]] לאריכות ימים (ברכה שאכן התקיימה). בהיותו בן אחת עשרה, בשנת [[תרצ"ד]], עלה יחד עם משפחתו לארץ והצטרף לאביו שעלה שלוש שנים קודם לכן והתבסס ב[[תל אביב]]. לאחר סיום לימודיו בבית הספר היסודי 'בלפור', עבר ללמוד בבית ספר חקלאי-ציוני בכפר הנוער בן שמן, ומשם המשיך להכשרה מעשית בקיבוץ גבע שב[[עמק יזרעאל]], שם עבד כרפתן וכגזבר. בשנת [[תש"ה]] [[נישואין|נשא]] את רעייתו חנה שרה (סוניה) גלמן, בתו של המורה לנגרות בבית הספר החקלאי בו למד. | בגיל 5 קיבל ברכה מ[[חפץ חיים]] לאריכות ימים (ברכה שאכן התקיימה). בהיותו בן אחת עשרה, בשנת [[תרצ"ד]], עלה יחד עם משפחתו לארץ והצטרף לאביו שעלה שלוש שנים קודם לכן והתבסס ב[[תל אביב]]. לאחר סיום לימודיו בבית הספר היסודי 'בלפור', עבר ללמוד בבית ספר חקלאי-ציוני בכפר הנוער בן שמן, ומשם המשיך להכשרה מעשית בקיבוץ גבע שב[[עמק יזרעאל]], שם עבד כרפתן וכגזבר. בשנת [[תש"ה]] [[נישואין|נשא]] את רעייתו חנה שרה (סוניה) גלמן, בתו של המורה לנגרות בבית הספר החקלאי בו למד. | ||
שורה 15: | שורה 15: | ||
שנתיים לאחר מכן נקרא על ידי [[לוי אשכול]] לנהל את אגף הרכישות של צבא ההגנה, וכאשר הוכרז באופן רשמי על הקמתה של מדינת ישראל, בשנת [[תש"ח]], המשיך לעסוק בתפקיד זה מטעם משרד הבטחון של ממשלת ישראל. | שנתיים לאחר מכן נקרא על ידי [[לוי אשכול]] לנהל את אגף הרכישות של צבא ההגנה, וכאשר הוכרז באופן רשמי על הקמתה של מדינת ישראל, בשנת [[תש"ח]], המשיך לעסוק בתפקיד זה מטעם משרד הבטחון של ממשלת ישראל. | ||
=== | ===בשירות הבטחון=== | ||
בחודש [[ניסן]] [[תש"ט]] התמנה למנהל הכספי של חיל הים, וכחלק מתפקידו נשלח על ידי הממשלה ל[[ארצות הברית]] ותפקד כראש משלחת משרד הבטחון הישראלי. ביקורו בארה"ב נמשך כשלוש שנים, בהם ניהל את עניני הרכש של [[צבא הגנה לישראל]] מול מדינות שונות, ובשעות הפנאי השלים את השכלתו באוניברסיטת "ניו סקול" ב[[ניו יורק]]". | בחודש [[ניסן]] [[תש"ט]] התמנה למנהל הכספי של חיל הים, וכחלק מתפקידו נשלח על ידי הממשלה ל[[ארצות הברית]] ותפקד כראש משלחת משרד הבטחון הישראלי. ביקורו בארה"ב נמשך כשלוש שנים, בהם ניהל את עניני הרכש של [[צבא הגנה לישראל]] מול מדינות שונות, ובשעות הפנאי השלים את השכלתו באוניברסיטת "ניו סקול" ב[[ניו יורק]]". | ||
בשנת [[תשי"ב]] חזר לישראל, וכיהן כממלא מקום מנכ"ל משרד הביטחון, עד להתפטרותו של שר הביטחון וראש הממשלה [[דוד בן גוריון]] מהחיים הציבוריים בשנת [[תשי"ג]], והאצלת הסמכויות על ניהול משרד הבטחון והעברתו לידיו של שמעון. | בשנת [[תשי"ב]] חזר לישראל, וכיהן כממלא מקום מנכ"ל משרד הביטחון, עד להתפטרותו של שר הביטחון וראש הממשלה דאז [[דוד בן גוריון]] מהחיים הציבוריים בשנת [[תשי"ג]], והאצלת הסמכויות על ניהול משרד הבטחון והעברתו לידיו של שמעון. | ||
פעילותו העיקרית של פרס כמנכ"ל משרד הביטחון היה ביסוס קשרי החוץ של [[צרפת]] עם מדינת ישראל, והגברת אספקת הנשק מטעם ממשלת צרפת, דבר שחיזק את כוחו הצבאי של [[צה"ל]], ותרם רבות לביטחונה של ישראל. | פעילותו העיקרית של פרס כמנכ"ל משרד הביטחון היה ביסוס קשרי החוץ של [[צרפת]] עם מדינת ישראל, והגברת אספקת הנשק מטעם ממשלת צרפת, דבר שחיזק את כוחו הצבאי של [[צה"ל]], ותרם רבות לביטחונה של ישראל. | ||
בתפקיד זה כיהן פרס עד לחזרתו של [[דוד בן גוריון]] לחיים הציבוריים בשנת [[תשט"ו]], אז החל לעבוד כיד ימינו, וסייע לו במגעים החשאיים בין ממשלת צרפת וישראל בקשר לסיוע צבאי כדי לתקוף את [[מצרים]], וההכנות הבטחוניות לקראת [[מלחמת סיני]] (שכונה לימים בשם 'מבצע קדש'). | בתפקיד זה כיהן פרס עד לחזרתו של [[דוד בן גוריון]] לחיים הציבוריים בשנת [[תשט"ו]], אז החל לעבוד כיד ימינו, וסייע לו במגעים החשאיים בין ממשלת [[צרפת]] וישראל בקשר לסיוע צבאי כדי לתקוף את [[מצרים]], וההכנות הבטחוניות לקראת [[מלחמת סיני]] (שכונה לימים בשם 'מבצע קדש'). | ||
הידוק היחסים בין [[צרפת]] וישראל ביוזמתו של פרס, הביאו לכך שבשנת [[תשי"ז]] נחתם הסכם שיתופי בין משרד הבטחון הישראלי וממשלת צרפת על שיתוף פעולה הדדי בהקמת כור גרעיני ב[[דימונה]] על מנת להביא להרתעה ישראלית חזקה, שתמנע ממדינות ערב לנסות להשמיד את מדינת ישראל. | הידוק היחסים בין [[צרפת]] וישראל ביוזמתו של פרס, הביאו לכך שבשנת [[תשי"ז]] נחתם הסכם שיתופי בין משרד הבטחון הישראלי וממשלת [[צרפת]] על שיתוף פעולה הדדי בהקמת כור גרעיני ב[[דימונה]] על מנת להביא להרתעה ישראלית חזקה, שתמנע ממדינות ערב לנסות להשמיד את מדינת ישראל. | ||
בבחירות לכנסת ישראל שהתקיימו בשנת [[תשי"ט]] נכנס פרס לראשונה לחיים הפוליטיים, והתמודד מטעם מפלגת מפא"י, ונבחר כחבר כנסת וכסגן שר הביטחון. גם לאחר התמנותו לתפקיד זה, המשיך לפעול לחיזוק הקשר הצבאי בין [[צה"ל]] | בבחירות לכנסת ישראל שהתקיימו בשנת [[תשי"ט]] נכנס פרס לראשונה לחיים הפוליטיים, והתמודד מטעם מפלגת מפא"י, ונבחר כחבר כנסת וכסגן שר הביטחון. גם לאחר התמנותו לתפקיד זה, המשיך לפעול לחיזוק הקשר הצבאי בין [[צה"ל]] ו[[צרפת]] והבטחת הברית הצבאית ההדדית, ולחימוש רחב של הצבא בטילים, טנקים, ומטוסים. | ||
בשנת [[תשכ"ג]] התפטר בן-גוריון במפתיע בפעם השניה מתפקידיו הפוליטיים, והוא הוחלף על ידי [[לוי אשכול]]. בעקבות כך התפצלה מפלגת מפא"י וחבריה שהתנגדו להנהגתו של לוי אשכול פרשו והקימו מפלגת שמאל נפרדת, תחת השם "רשימת פועלי ישראל" כשמפלגת מפא"י רצה לבחירות תחת השם "המערך" וזכתה ב-45 מנדטים. לאחר הבחירות הרכיב 'המערך' ממשלה עצמאית שהותירה את "רשימת פועלי ישראל" (רפ"י) באופוזיציה, ולראשונה מזה שנים רבות עמד בתפקיד נטול השפעה ממשית על העשייה הפוליטית והבטחונית בארץ. | בשנת [[תשכ"ג]] התפטר בן-גוריון במפתיע בפעם השניה מתפקידיו הפוליטיים, והוא הוחלף על ידי [[לוי אשכול]]. בעקבות כך התפצלה מפלגת מפא"י וחבריה שהתנגדו להנהגתו של לוי אשכול פרשו והקימו מפלגת שמאל נפרדת, תחת השם "רשימת פועלי ישראל" כשמפלגת מפא"י רצה לבחירות תחת השם "המערך" וזכתה ב-45 מנדטים. לאחר הבחירות הרכיב 'המערך' ממשלה עצמאית שהותירה את "רשימת פועלי ישראל" (רפ"י) באופוזיציה, ולראשונה מזה שנים רבות עמד בתפקיד נטול השפעה ממשית על העשייה הפוליטית והבטחונית בארץ. | ||
לאחר [[מלחמת ששת הימים]] פעל פרס להתאחדות כללית של מפלגות השמאל, שרצו בבחירות תחת השם 'מפלגת העבודה'. בשנים אלו קיבל פרס תדמית בינונית, וקיבל תפקידים משניים כגון שר בלי תיק האחראי לפיתוח הכלכלי של השטחים, השר לקליטת העלייה, שר התחבורה ושר התקשורת. | לאחר [[מלחמת ששת הימים]] פעל פרס להתאחדות כללית של מפלגות השמאל, שרצו בבחירות תחת השם 'מפלגת העבודה'. בשנים אלו קיבל פרס תדמית בינונית, וקיבל תפקידים משניים כגון שר בלי תיק האחראי לפיתוח הכלכלי של השטחים, השר לקליטת העלייה, שר התחבורה ושר התקשורת. | ||
בבחירות שהתקיימו בשנת [[תשל"ד]] חזר שוב לקדמת החיים הציבוריים, וקיבל את תפקיד שר הבטחון בממשלתו של [[יצחק רבין]]. כהונתו זו שהחלה מיד לאחר [[מלחמת יום הכיפורים]], התמקדה בעיקר בכינון יחסי שלום עם [[ירדן]], ושיקומו של [[צה"ל]] מתוצאות המלחמה. | בבחירות שהתקיימו בשנת [[תשל"ד]] חזר שוב לקדמת החיים הציבוריים, וקיבל את תפקיד שר הבטחון בממשלתו של [[יצחק רבין]]. כהונתו זו שהחלה מיד לאחר [[מלחמת יום הכיפורים]], התמקדה בעיקר בכינון יחסי שלום עם [[ירדן]], ושיקומו של [[צה"ל]] מתוצאות המלחמה. | ||
שורה 41: | שורה 41: | ||
בבחירות שהתקיימו באותה שנה, (כשמפלגת העבודה ברשות פרס רצה תחת השם 'המערך השני'), הפסיד שמעון פרס את ראשות הממשלה ל[[מנחם בגין]] כשלראשונה מאז כינונה של [[מדינת ישראל]] המפלגות הימניות צוברות כח פוליטי גדול יותר מפלגות השמאל, וזוכות בהנהגה הפוליטית. | בבחירות שהתקיימו באותה שנה, (כשמפלגת העבודה ברשות פרס רצה תחת השם 'המערך השני'), הפסיד שמעון פרס את ראשות הממשלה ל[[מנחם בגין]] כשלראשונה מאז כינונה של [[מדינת ישראל]] המפלגות הימניות צוברות כח פוליטי גדול יותר מפלגות השמאל, וזוכות בהנהגה הפוליטית. | ||
בעקבות ההפסד, התמנה פרס כיושב ראש האופוזיציה, ותקף שוב ושוב את מהלכי הממשלה הימנית, | בעקבות ההפסד, התמנה פרס כיושב ראש האופוזיציה, ותקף שוב ושוב את מהלכי הממשלה הימנית, כשיחד עם זאת הוא תומך במעשים שתאמו את השקפת עולמו כגון [[הסכמי קמפ דייוויד]]. לקראת הסיבוב הבא של הבחירות הפוליטיות, ניסה פרס להכשיל את הנהגת הליכוד בתקריות פוליטיות כדי לזכות בתמיכת העם, אך מנחם בגין הצליח להחזיר את תמיכת הציבור על רקע השסע העדתי בין עולי מדינות המזרח, שהרגישו מושפלים על ידי נציגי המערך. | ||
בתקופה הראשונה של [[מלחמת לבנון הראשונה]] תמך במהלכי הממשלה, מתוך ייצוג למראית עין של אחריות לאומית, אך בשלבים המתקדמים של המלחמה החל לתקוף בפומבי את ההחלטות הצבאיות של הממשלה, וגינה את תוצאותיה, כשעל רקע זה הוא מבסס את מעמדו הציבורי לקראת הבחירות הקרובות. | בתקופה הראשונה של [[מלחמת לבנון הראשונה]] תמך במהלכי הממשלה, מתוך ייצוג למראית עין של אחריות לאומית, אך בשלבים המתקדמים של המלחמה החל לתקוף בפומבי את ההחלטות הצבאיות של הממשלה, וגינה את תוצאותיה, כשעל רקע זה הוא מבסס את מעמדו הציבורי לקראת הבחירות הקרובות. | ||
שורה 51: | שורה 51: | ||
בבחירות שהתקיימו בשנת [[תשמ"ח]] זכה הליכוד בהנהגתו של [[יצחק שמיר]] ברוב של 65 מנדטים יחד עם המפלגות הדתיות, אך העדיף לחזור ולהקים פעם נוספת ממשלת אחדות לאומית יחד עם מפלגת המערך של שמעון פרס. | בבחירות שהתקיימו בשנת [[תשמ"ח]] זכה הליכוד בהנהגתו של [[יצחק שמיר]] ברוב של 65 מנדטים יחד עם המפלגות הדתיות, אך העדיף לחזור ולהקים פעם נוספת ממשלת אחדות לאומית יחד עם מפלגת המערך של שמעון פרס. | ||
בשנת [[תש"נ]] ניסה פרס לבצע מהלך פוליטי להצבעת אי אמון בממשלה, הפלתו של [[יצחק שמיר]] והקמת ממשלה בשיתוף עם מפלגת ש"ס ואגודת ישראל. מהלך זה שכונה לימים בשם '[[התרגיל המסריח]]' נכשל בעקבות פרישה ברגע האחרון של שרי מפלגת ש"ס בעקבות הוראתו של הרב [[עובדיה יוסף]] ושל חברי כנסת חרדיים נוספים, בעקבות הגילוי דעת שמסר [[הרבי]] בפני העיתונאי עודד בן עמי, שהוא מתנגד להקמת ממשלה בראשות שמעון פרס | בשנת [[תש"נ]] ניסה פרס לבצע מהלך פוליטי להצבעת אי אמון בממשלה, הפלתו של [[יצחק שמיר]] והקמת ממשלה בשיתוף עם מפלגת ש"ס ואגודת ישראל. מהלך זה שכונה לימים בשם '[[התרגיל המסריח]]' נכשל בעקבות פרישה ברגע האחרון של שרי מפלגת ש"ס בעקבות הוראתו של הרב [[עובדיה יוסף]] ושל חברי כנסת חרדיים נוספים, בעקבות הגילוי דעת שמסר [[הרבי]] בפני העיתונאי עודד בן עמי, שהוא מתנגד להקמת ממשלה בראשות שמעון פרס. | ||
בשנת [[תשנ"ב]] התקיימו הפעם השלוש עשרה הבחירות לכנסת, ומפלגת העבודה בראשותו של יצחק רבין גברה על הליכוד, ופרס התמנה כשר החוץ בממשלה החדשה וכממלא מקום ראש הממשלה. בתקופה זו קידם פרס יחד עם יצחק רבין את הסכמי השלום בין ממשלת ישראל ובין הרשות הפלסטינית, שהובילו בסופו של דבר לחתימת [[הסכם אוסלו]] עליו חתם שמעון פרס ונציג אש"ף, אבו מאזן. מאוחר יותר נערך טקס רשמי במדשאות הבית הלבן בהשתתפות יצחק רבין ויאסר ערפאת | בעקבות כשלון המהלך פוטר שמעון פרס מכהונתו כשר בממשלה, והפך שוב ליושב ראש האופוזיציה. | ||
בשנת [[תשנ"ב]] התקיימו הפעם השלוש עשרה הבחירות לכנסת, ומפלגת העבודה בראשותו של יצחק רבין גברה על הליכוד, ופרס התמנה כשר החוץ בממשלה החדשה וכממלא מקום ראש הממשלה. בתקופה זו קידם פרס יחד עם יצחק רבין את הסכמי השלום בין ממשלת ישראל ובין הרשות הפלסטינית, שהובילו בסופו של דבר לחתימת [[הסכם אוסלו]] עליו חתם שמעון פרס ונציג אש"ף, אבו מאזן. מאוחר יותר נערך טקס רשמי במדשאות הבית הלבן בהשתתפות יצחק רבין ויאסר ערפאת, ובשנת [[תשנ"ד]] קיבלו השלושה (רבין, פרס, וערפאת) את 'פרס נובל לשלום' על הסכמי השלום וההבנות ההדדיות שהושגו בין הצדדים. | |||
לאחר הירצחו של ראש הממשלה יצחק רבין ב[[י"א חשון]] [[תשנ"ו]], נבחר פרס כיורשו בראשות הממשלה, והמשיך לכהן בתפקיד זה עד שהפסיד במערכת הבחירות שנערכה לקראת סוף השנה למועמד הליכוד, [[בנימין נתניהו]]. | לאחר הירצחו של ראש הממשלה יצחק רבין ב[[י"א חשון]] [[תשנ"ו]], נבחר פרס כיורשו בראשות הממשלה, והמשיך לכהן בתפקיד זה עד שהפסיד במערכת הבחירות שנערכה לקראת סוף השנה למועמד הליכוד, [[בנימין נתניהו]]. | ||
שורה 59: | שורה 61: | ||
בעקבות הפסד זה ירדה הפופולריות של שמעון פרס, ובבחירות פנימיות לראשות מפלגת העבודה זכה [[אהוד ברק]] שהוביל את המפלגה לנצחון פוליטי מול הליכוד בבחירות לכנסת ישראל שנערו בשנת [[תשנ"ט]]. בשנת [[תש"ס]] ניסה פרס להתמודד למשרת ה[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של מדינת ישראל, אך הפסיד ליריבו [[משה קצב]]. | בעקבות הפסד זה ירדה הפופולריות של שמעון פרס, ובבחירות פנימיות לראשות מפלגת העבודה זכה [[אהוד ברק]] שהוביל את המפלגה לנצחון פוליטי מול הליכוד בבחירות לכנסת ישראל שנערו בשנת [[תשנ"ט]]. בשנת [[תש"ס]] ניסה פרס להתמודד למשרת ה[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של מדינת ישראל, אך הפסיד ליריבו [[משה קצב]]. | ||
בשנת [[תשס"א]] פרש [[אהוד ברק]] מהחיים הפוליטיים בעקבות ההפסד מול [[אריאל שרון]] במפלגת העבודה, ושמעון פרס החליף אותו והתמנה שוב כיושב ראש מפלגת העבודה, וכיהן בתפקיד עד שנת תשס" | בשנת [[תשס"א]] פרש [[אהוד ברק]] מהחיים הפוליטיים בעקבות ההפסד מול [[אריאל שרון]] במפלגת העבודה, ושמעון פרס החליף אותו והתמנה שוב כיושב ראש מפלגת העבודה, וכיהן בתפקיד עד שנת [[תשס"ה]] אז פרש לטובת הצטרפות למפלגת קדימה בה כיהן כמשנה לראש הממשלה והשר לפיתוח הנגב והגליל. | ||
===פרזידנט מדינת ישראל=== | ===פרזידנט מדינת ישראל=== | ||
בשנת [[תשס"ז]] הודח [[משה קצב]] מתפקידו כ[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של [[מדינת ישראל]], ובבחירות שהתקיימו לתפקיד גבר פרס על המתמודד מטעם הליכוד מר ראובן ריבלין, והתמנה לתפקיד הממלכתי. | בשנת [[תשס"ז]] הודח [[משה קצב]] מתפקידו כ[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של [[מדינת ישראל]], ובבחירות שהתקיימו לתפקיד גבר פרס על המתמודד מטעם הליכוד מר ראובן ריבלין, והתמנה לתפקיד הממלכתי. | ||
טקס ההשבעה התקיים | טקס ההשבעה התקיים בכ"ו תמוז תשס"ז, ושמעון פרס התמנה כפרזידנט התשיעי של [[מדינת ישראל]]. | ||
לאחר התמנותו לתפקיד החל לפעול במספר מישורים לקידום תוכניותיו למזרח תיכון חדש, וכינון יחסי שלום דיפלומטיים וקשרי מסחר בין ישראל לשאר מדינות המזרח התיכון. בשנת [[תשס"ט]] הצליח פרס להביא לשיתוף פעולה הדדי בין הכוחות בזירה הבין לאומית, במסגרתו ממשלת [[רוסיה]] תצטרף לסנקציות נגד [[איראן]] בעקבות ההתחמשות הגרעינית שלה, ובתמורה לכך ממשלת [[ארצות הברית]] תימנע מלהציב טילים ביבשת אירופה. | לאחר התמנותו לתפקיד החל לפעול במספר מישורים לקידום תוכניותיו למזרח תיכון חדש, וכינון יחסי שלום דיפלומטיים וקשרי מסחר בין ישראל לשאר מדינות המזרח התיכון. בשנת [[תשס"ט]] הצליח פרס להביא לשיתוף פעולה הדדי בין הכוחות בזירה הבין לאומית, במסגרתו ממשלת [[רוסיה]] תצטרף לסנקציות נגד [[איראן]] בעקבות ההתחמשות הגרעינית שלה, ובתמורה לכך ממשלת [[ארצות הברית]] תימנע מלהציב טילים ביבשת אירופה. | ||
שורה 75: | שורה 76: | ||
לאחר בחירתו של ריבלין פרש פרס מהפוליטיקה. | לאחר בחירתו של ריבלין פרש פרס מהפוליטיקה. | ||
ב[[כ"ה אלול]] [[תשע"ו]] הלך לעולמו | ב[[כ"ה אלול]] [[תשע"ו]] הלך לעולמו. | ||
==קשריו עם הרבי== | ==קשריו עם הרבי== | ||
שורה 102: | שורה 103: | ||
בשנת [[תשמ"ה]] בעת כהונתו של פרס כראש הממשלה שיגר לו הרבי מכתב ברכה לקראת השנה החדשה, ובתוך הדברים הזכיר גם את דבריו של שמעון פרס לרבי במהלך ה'[[יחידות]]' שהתקיימה למעלה מעשר שנים קודם לכן, שמר פרס נולד בעקבות ברכה של אחד מצדיקי [[פולין]] להוריו{{הערה|1=[http://www.chabad.info/?_escaped_fragment_=g=1%26url=article%26id=76779 מכתב הרבי מתוך הספר 'הקטר של חב"ד'].}}. | בשנת [[תשמ"ה]] בעת כהונתו של פרס כראש הממשלה שיגר לו הרבי מכתב ברכה לקראת השנה החדשה, ובתוך הדברים הזכיר גם את דבריו של שמעון פרס לרבי במהלך ה'[[יחידות]]' שהתקיימה למעלה מעשר שנים קודם לכן, שמר פרס נולד בעקבות ברכה של אחד מצדיקי [[פולין]] להוריו{{הערה|1=[http://www.chabad.info/?_escaped_fragment_=g=1%26url=article%26id=76779 מכתב הרבי מתוך הספר 'הקטר של חב"ד'].}}. | ||
===ביטויי הערכה של פרס על פועלו של הרבי ותנועת חב"ד=== | ===ביטויי הערכה של פרס על פועלו של הרבי ותנועת חב"ד=== | ||
*{{ציטוטון|הרבי ראה את העתיד באותה מידה של בהירות בה רואים את ההווה}}{{הערה|1=[http://www.shturem.net/index.php?section=news&id=63737 טורה של העיתונאית סיון רהב-מאיר] מתוך עיתון ידיעות אחרונות {{אינפו}}}}. | *{{ציטוטון|הרבי ראה את העתיד באותה מידה של בהירות בה רואים את ההווה}}{{הערה|1=[http://www.shturem.net/index.php?section=news&id=63737 טורה של העיתונאית סיון רהב-מאיר] מתוך עיתון ידיעות אחרונות {{אינפו}}}}. | ||
*{{ציטוטון|מנהיג רוחני, אדם שיודע להיות עצוב וגם שמח. הרבי ידע לראות גם מרחוק וגם מקרוב, גם את המיידי וגם את העתיד לבוא. הוא בטח יודע דברים שאנחנו לא יודעים}}{{הערה|1=[http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=1889 אתר שטורעם].}}. | *{{ציטוטון|מנהיג רוחני, אדם שיודע להיות עצוב וגם שמח. הרבי ידע לראות גם מרחוק וגם מקרוב, גם את המיידי וגם את העתיד לבוא. הוא בטח יודע דברים שאנחנו לא יודעים}}{{הערה|1=[http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=1889 אתר שטורעם].}}. | ||
*{{ציטוטון|החסידות מלווה את היהדות כבר שנים רבות. היא נוטעת שמחה ואור, פנימיות ועומק, כיסופים, דבקות והשראה, ומטביעה עד היום הזה חותם עמוק בעולם היהודי כולו. אורם של [[הבעל שם טוב]] וממשיכי דרכו מאירים את העולם היהודי בכל קצות תבל}}{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=58422 מכתבו לרבו של כפר חב"ד | |||
*{{ציטוטון|החסידות מלווה את היהדות כבר שנים רבות. היא נוטעת שמחה ואור, פנימיות ועומק, כיסופים, דבקות והשראה, ומטביעה עד היום הזה חותם עמוק בעולם היהודי כולו. אורם של [[הבעל שם טוב]] וממשיכי דרכו מאירים את העולם היהודי בכל קצות תבל}}{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=58422 מכתבו לרבו של [[כפר חב"ד]] הרב מאדכי שמואל אשכנזי] {{אינפו}}}} | |||
==משפחתו== | ==משפחתו== | ||
שמעון פרס מאז נישואיו עם רעייתו חנה שרה (סוניה) לבית גל - גלמן בשנת [[תש"ה]], התגוררו ב[[שכונה|שכונת]] [[נווה אביבים]] ב[[תל אביב]]. סוניה שמרה מסורת ישראל, והייתה בקשר עם הרבנית סימה רעייתו של הרב [[מרדכי | שמעון פרס מאז נישואיו עם רעייתו חנה שרה (סוניה) לבית גל - גלמן בשנת [[תש"ה]], התגוררו ב[[שכונה|שכונת]] [[נווה אביבים]] ב[[תל אביב]]. סוניה שמרה מסורת ישראל, והייתה בקשר עם הרבנית סימה רעייתו של הרב [[שמואל מרדכי אשכנזי]] והיית משתדלת להתקשר בכל ערב שבת לקבל ממנה הדרכה. | ||
לאחר שהתמנה כ[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של מדינת ישראל, התנגדה סוניה לעבור להתגורר בבית הנשיא בירושלים, ונשארה להתגורר בנווה אביבים עד לפטירתה בט"ו שבט תשע"א. | לאחר שהתמנה כ[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של מדינת ישראל, התנגדה סוניה לעבור להתגורר בבית הנשיא בירושלים, ונשארה להתגורר בנווה אביבים עד לפטירתה בט"ו שבט תשע"א. | ||
שורה 124: | שורה 123: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http://www.shturem.net/index.php?section=news&id=57923 שמעון פרס בראיון ייחודי על ה'יחידות' אצל הרבי] {{וידאו}} - אתר שטורעם | *[http://www.shturem.net/index.php?section=news&id=57923 שמעון פרס בראיון ייחודי על ה'יחידות' אצל הרבי] {{וידאו}} - אתר שטורעם | ||
*[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=63645 בימים ההם - גלריית תמונות מביקורו של שמעון פרס בלוד] {{תמונה}} {{אינפו}} | *[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=63645 בימים ההם - גלריית תמונות מביקורו של שמעון פרס בלוד] {{תמונה}} {{אינפו}} | ||
*[http://www.col.org.il/%D7%97%D7%93%D7%A9%D7%95%D7%AA_%D7%97%D7%91%D7%93_%D7%A0%D7%A9%D7%99%D7%90_%D7%94%D7%9E%D7%93%D7%99%D7%A0%D7%94_%D7%91%D7%9E%D7%A1%D7%A8_%D7%9C%D7%9B%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%A1_%D7%94%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%97%D7%99%D7%9D_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%97%D7%99_%D7%91%D7%AA%D7%95%D7%9B%D7%A0%D7%95_%D7%95%D7%99%D7%93%D7%90%D7%95_78977.html הפרזידנט של מדינת ישראל במסר מיוחד לכינוס השלוחים: 'הרבי חי'] {{וידאו}} באתר col | |||
*[http://www.col.org.il/ | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
שורה 140: | שורה 133: | ||
[[קטגוריה:פרזידנט]] | [[קטגוריה:פרזידנט]] | ||
[[קטגוריה:חברי כנסת]] | [[קטגוריה:חברי כנסת]] | ||