עריכת הדף "שמעון יעקובוביץ"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:שמעון יעקובוביץ.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב שמעון יעקובוביץ]] | [[קובץ:שמעון יעקובוביץ.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב שמעון יעקובוביץ]] | ||
'''הרב שמעון יעקובוביץ''' ([[י"ג | '''הרב שמעון יעקובוביץ''' ([[י"ג חשון]] [[תר"צ]] - [[כ"ה חשון]] [[תשע"ג]]) כיהן כ[[משפיע]] בית כנסת בעל התניא בשכונת 'מאה שערים' ב[[ירושלים]], ומחנך בתלמוד תורה 'מאה שערים'. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
[[קובץ:יעקובוביץ שמעון.jpg|שמאל|ממוזער|250px|]] | [[קובץ:יעקובוביץ שמעון.jpg|שמאל|ממוזער|250px|]] | ||
[[קובץ:יעקובוביץ.jpg|שמאל|ממוזער|250px|באירוע עם הרב [[ישראל מאיר לאו]]]] | [[קובץ:יעקובוביץ.jpg|שמאל|ממוזער|250px|באירוע עם הרב [[ישראל מאיר לאו]]]] | ||
הרב שמעון יעקובוביץ נולד בירושלים בשנת תר"צ, לאביו הרב [[אהרן יעקובוביץ]], ראש "מכון אוצר הפוסקים" ולאמו שהייתה בתו של הצדיק רבי [[אריה לוין]]. סבו, הרב [[אלחנן יעקובוביץ]], נולד בבית חסידי [[קאפוסט]], אך בימי מלחמת העולם הראשונה נדד והגיע לעיירה [[ליובאוויטש]], וכעבור שנים רבות עלה לארץ הקודש שם עמד בקשר עם חסידי ליובאוויטש. כעבור שנים נסגר המעגל כאשר נכדיו ר' שמעון ע"ה ויבלחט"א אחיו ר' אלחנן הפכו לחסידי ליובאוויטש. | |||
נולד בירושלים בשנת תר"צ, לאביו הרב אהרן יעקובוביץ, ראש "מכון אוצר הפוסקים" ולאמו שהייתה בתו של הצדיק רבי [[אריה לוין]]. בילדותו למד בתלמוד תורה 'עץ חיים' הירושלמי, אך כשהגיע לגיל ישיבה, | |||
בילדותו למד בתלמוד תורה 'עץ חיים' הירושלמי, אך כשהגיע לגיל ישיבה, נשלח ללמוד בישיבת '[[אחי תמימים]]' בתל אביב, שם הושפע רבות מה[[משפיע]] הנודע הרב [[חיים שאול ברוק]]. לאחר שנתיים שב לירושלים והמשיך את לימודיו בישיבת '[[תורת אמת]]' בירושלים, בה ספג חסידות מהמשפיעים הרב [[משה יהודה רייכמן]], הרב [[דוד גולדברג]] והרב [[משה וובר]]. | |||
בתקופה זו למדו ב'[[תורת אמת]]' בחורים רבים שאינם מבתים חב"דיים. ר' שמעון וכמה מידידיו פעלו רבות כדי לשמר את צביונה החב"די של הישיבה ועל כך קיבל עידוד מיוחד מ[[הרבי]]. | בתקופה זו למדו ב'[[תורת אמת]]' בחורים רבים שאינם מבתים חב"דיים. ר' שמעון וכמה מידידיו פעלו רבות כדי לשמר את צביונה החב"די של הישיבה ועל כך קיבל עידוד מיוחד מ[[הרבי]]. | ||
==פעילותו== | |||
כשהגיע לפרקו הוצעה לו בתו של הרב [[אליהו צבי קרויזר]], שנהג במנהגי הגר"א מוילנא. חותנו העתידי בחנו בלימוד והתרשם לטובה, אך לאחר שנודע לו על דבר לימודו בישיבת [[תומכי תמימים]], התלבט ושאל על כך את רבה של [[ירושלים]] הרב בענגיס, שהורה להמשיך בשידוך. | |||
מספר חודשים לאחר חתונתם, ייסד בעידוד הרבי בית כנסת חב"ד בשכונת "שערי חסד". שם מסר שיעורי חסידות בפני צמאי תורה וחסידות שנמנו על כל החוגים והעדות. בין שומעי לקחו שהגיעו בזכותו לחסידות חב"ד: הרב [[שמואל אלעזר היילפרין]] (לימים יו"ר [[איגוד הצאצאים]]) ויבלחט"א הרב [[נפתלי רוט]] והרב [[צבי גרינוולד]]. | |||
במקביל מסר שיעור בשיחות [[הרבי הריי"צ]]. השיעור התקיים בביתו מידי שבת אחר הצהרים, בהשתתפות כמניין בחורים שהשתוקקו ללמוד חסידות. השיעור אכן תרם להצטרפותם של הצעירים לליובאוויטש ובהם: הרב [[אברהם לידר]], הרב [[אלעזר ערנטרוי]] ויבלחט"א הרב [[יצחק מאיר ערנטרוי]]. | |||
באותם ימים הוקם בירושלים סניף של "[[צעירי אגודת חב"ד]]" והרב יעקובוביץ מונה כחבר הנהלה לצד החברים החשובים: הרב [[זושא וילימובסקי]] (הפרטיזן), הרב [[אלעזר ערנטרוי]], הרב [[נחום רבינוביץ]], הרב [[זאב דוב סלונים]], הרב [[הלל רבינוביץ]], ושני האחים היילפרין: הרב שמואל אלעזר והרב לוי יצחק. | |||
בשנים אלו השתוקק מאוד להגיע אל הרבי, אלא שבקשותיו נדחו שוב ושוב על ידי הרבי עצמו, שתמה על כך שמבקש את תועלת היחיד מול תועלת הרבים - הפצת חסידות חב"ד. רק לקראת חודש [[תשרי]] [[תשי"ח]] קיבל אישור מהרבי להגיע ל-[[770]]. באופן חריג סידר [[הרש"ג]] בעבורו אשרת כניסה לארצות הברית. | |||
במהלך החודש נכנס מספר פעמים ל'[[יחידות]]', כאשר בסך הכול שהה בקודש פנימה במשך אותו חודש כחמש שעות! ביחידויות אלו הורה לו הרבי להוסיף בפעילות של הפצת החסידות הן במסגרת צעירי חב"ד והן בדרכים אחרות. | |||
במשך השנים קירב רבים לחסידות. אחד הבחורים שהתקרבו על ידו לתורת החסידות, היה הרב [[טוביה בלוי]]{{הערה|למחרת ההלוויה סיפר הרב בלוי בראיון לעיתון "בית משיח": ”אחרי שהתחלתי ללמוד חסידות חב"ד, הגעתי בקביעות לישיבת 'תורת אמת' כדי לשמוע את שיעורי החסידות של ה[[משפיע]] הרב משה יהודה רייכמן. בתום השיעור היתה לי קביעות עם הרב שמעון יעקובוביץ, לחזור ולשנן את תוכן השיעור. תוך כדי חזרת הדברים שאלתי שאלות רבות שניקרו במוחי בכל מה שקשור לדרכי חסידות חב"ד, וקיבלתי תשובות מרתקות ומחכימות, מה שגרם לי להתקרב יותר ויותר לחב"ד. לאחר מספר חודשים הצליח לשכנע אותי לכתוב לראשונה לרבי. ואכן כתבתי לרבי וקיבלתי תשובה שהכריעה אצלי את הכף להפוך לחסיד חב"ד של ממש. | |||
במשך השנים קירב רבים לחסידות. אחד הבחורים שהתקרבו על ידו לתורת החסידות, היה הרב [[טוביה בלוי]]{{הערה|למחרת ההלוויה סיפר הרב בלוי בראיון לעיתון "בית משיח": | |||
"בשנים הבאות המשכתי ללמוד חסידות בביתו, וקיבלתי ממנו הסברים ותשובות לכל שאלותיי, מה שבהחלט מביא אותי לכנותו 'מורי ורבי' לחסידות".}}. | "בשנים הבאות המשכתי ללמוד חסידות בביתו, וקיבלתי ממנו הסברים ותשובות לכל שאלותיי, מה שבהחלט מביא אותי לכנותו 'מורי ורבי' לחסידות".}}. | ||
הוא היה מסור ונתון למבצעיו והוראותיו של | הוא היה מסור ונתון למבצעיו והוראותיו של הרבי מה"מ. בתחילה פעל כחבר הנהלת צעירי חב"ד. גם כאשר כבר לא נשא בתפקיד הרשמי, המשיך לפעול בכל מבצע עליו הכריז הרבי במסירות אמיתית. | ||
הוא היה מדמויות ההוד של בית כנסת חב"ד הוותיק "בעל התניא" בשכונת "מאה שערים", ועם פטירת המשפיעים הקודמים ר' [[יהושע | הוא היה מדמויות ההוד של בית כנסת חב"ד הוותיק "בעל התניא" בשכונת "מאה שערים", ועם פטירת המשפיעים הקודמים ר' [[יהושע ליפקין]] ור' [[משה וובר]], התמנה ל[[משפיע]] [[בית הכנסת]] יחד עם ר' [[פנחס לייבוש הרצל]]. לאורך השנים מסר שיעורי חסידות ודברי תורה רבים. בשיעורי החסידות הרבים שמסר, השתתפו צעירים ומבוגרים תושבי השכונות החרדיות שבאו לשמוע את השיעורים. בדרכו שלו הצליח לקרב רבים לאורה של חב"ד. | ||
לאורך השנים שאל את הרבי בכל נושא, ולא זז כמלוא נימה מהוראותיו של הרבי. | לאורך השנים שאל את הרבי בכל נושא, ולא זז כמלוא נימה מהוראותיו של הרבי. | ||
את פרנסתו מצא במשך השנים בתפקידו כ'מלמד דרדקי' בתלמוד תורה 'מאה שערים' בירושלים, והעדיף להצניע את גדולתו התורנית תחת איצטלא של תפקיד זה. | את פרנסתו מצא במשך השנים בתפקידו כ'מלמד דרדקי' בתלמוד תורה 'מאה שערים' בירושלים, והעדיף להצניע את גדולתו התורנית תחת איצטלא של תפקיד זה. | ||
גאונותו הייתה לשם דבר, על אף שעשה כל מאמץ כדי להחביא זאת מעיני | גאונותו הייתה לשם דבר, על אף שעשה כל מאמץ כדי להחביא זאת מעיני הבריאות. הוא היה בקי מופלג בכל הש"ס, בתלמוד ירושלמי, במדרשים, רמב"ם כמו גם ספרי [[קבלה]] וחסידות. כבר מגיל צעיר ידע את כל חמישה חומשי תורה בניקודם ובטעמיהם בעל פה ובדיוק נמרץ. הוא היה בקי בתחום הדקדוק, וידע לנקד ארמית בשיטתיות. | ||
כשמהדיר אחד מספרי הביאורים על | כשמהדיר אחד מספרי הביאורים על הזוהר הק' ביקש לקבל הסכמה מהבד"ץ של [[העדה החרדית]] בירושלים, סירב הבד"ץ להעניק הסכמה בחשד שהוא נוקד בשיטה מודרנית. הם הסכימו לתת את הסכמתם רק לאחר שהרב יעקובוביץ קיבל על עצמו לערוך הגהת ניקוד. | ||
=בירור מנהגי חב"ד= | |||
כשייסד את [[בית הכנסת]] חב"ד בשכונת "שערי חסד", טרם היו ידועים בארץ הקודש מנהגי חב"ד בכל נושא. והוא עמל ללקט יריעה המקיפה את מנהגי חב"ד על סדר היום והשנה. לקט זה היה הראשון שעבר את הגהתו ותיקוניו של [[הרבי]] כ"לוח עראי" של מנהגי חב"ד{{הערה|הרשימה עם תיקוניו של הרבי נדפסה בסידור "שער מנחם", שהדפיס בנו ר' [[יעקב חיים יעקובוביץ]] מצפת.}}. | |||
בנוסף נודעו מנהגי חב"ד רבים מתוך המכתבים הרבים שקיבל מהרבי על שאלותיו בעניינים כלליים ופרטיים. מתוכם: סדר קריאת התורה בימי [[חנוכה]] בארץ הקודש, לא להמתין בתספורת הראשונה לל"ג בעומר, ועוד. מכתבים אלו יחד עם הרשימה הנ"ל היוו מאוחר יותר בסיס ל[[ספר המנהגים]]. | |||
בענינים מסויימים אחז במנהג אבותיו. בתקופה בה היתה ישיבת [[תורת אמת]] בשכונת מאה שערים, היה עורך בה סעודה שלישית מידי שבת. לאחר שהנהלת הישיבה החליטה להפסיק את המימון לסעודה זו, שאינה נהוגה ב[[חב"ד]], כתב לו [[הרבי]] שימשיך לערוך סעודה זו והמזכירות תשלח את ההוצאות. אולם בפועל, עם קבלת תשובה זו חזרה הנהלת הישיבה לממן את הסעודה. | |||
==פטירתו== | |||
בענינים מסויימים אחז | בסוף ימיו סבל מהמחלה הנוראה. למגינת לב בני משפחתו ושומעי לקחו, כוחותיו לא עמדו לו עוד, וב[[שבת]] פרשת [[חיי שרה]] [[תשע"ג]] השיב את נשמתו לבוראה. הלווייתו יצאה מביתו ברחוב 'חיי אדם' בשכונת בתי ויטנברג לעבר הר המנוחות, שם מקום מנוחתו. | ||
== משפחתו == | == משפחתו == | ||
;בנים | ;בנים | ||
*ר' יעקב חיים יעקובוביץ, [[צפת]]. | *ר' [[יעקב חיים יעקובוביץ]], [[צפת]]. | ||
*ר' טוביה יעקובוביץ, [[כפר חב"ד]]. | *ר' [[טוביה יעקובוביץ]], [[כפר חב"ד]]. | ||
*ר' יצחק | *ר' יצחק יעקובוביץ, [[ירושלים]]. | ||
*ר' מרדכי יהושע יעקובוביץ, [[ביתר עילית]]. | *ר' מרדכי יהושע יעקובוביץ, [[ביתר עילית]]. | ||
*ר' אלחנן יעקובוביץ, [[ | *ר' אלחנן יעקובוביץ, [[בני ברק]]. | ||
;חתנים | ;חתנים | ||
*ר' אליהו | *ר' אליהו אייזנבך, [[ירושלים]]. | ||
*ר' יצחק שיינפלד, [[בית שמש]]. | |||
*ר' יצחק | |||
{{כתב קטן|מקור: [[שבועון בית משיח]], גליון 856.}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
{{מיון רגיל:יעקובוביץ, שמעון}} | {{מיון רגיל:יעקובוביץ, שמעון}} | ||
[[קטגוריה:חסידים | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר שליט"א]] | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:קהילת חב"ד ירושלים: אישים]] | ||
[[קטגוריה:משפיעים | [[קטגוריה:משפיעים]] | ||
[[קטגוריה:מלמדים בתלמוד תורה]] | [[קטגוריה:מלמדים בתלמוד תורה]] | ||
[[קטגוריה:אישים הטמונים בהר | [[קטגוריה:אישים הטמונים בהר המנוחות]] | ||