עריכת הדף "שלמה מנחם מענדל חן"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:Chein, Shlomo Menachem Mendel.jpg|שמאל|ממוזער|200px|הרב שלמה מנחם מענדל חן]] | [[קובץ:Chein, Shlomo Menachem Mendel.jpg|שמאל|ממוזער|200px|הרב שלמה מנחם מענדל חן]] | ||
ה[[גאון]] ה[[חסיד]] הרב '''שלמה מנחם מענדל חן''' [[הי"ד]] | ה[[גאון]] ה[[חסיד]] הרב '''שלמה מנחם מענדל חן''' [[הי"ד]] נולד ב[[חג הסוכות]] [[תרל"ט]] [נ"א: [[תר"מ]]<nowiki>]</nowiki> בעיירה [[צ'רניגוב]] לאביו הגאון רבי [[דוד צבי הירש חן]], רבה של העיירה צ'רניגוב ומחסידי [[חב"ד]] הנודעים, המכונה '''רד"צ'''. | ||
== | ==צעירותו== | ||
כבר בצעירותו ביקר מספר פעמים ב[[ליובאוויטש]], שם היה לידידו הטוב של [[אדמו"ר הריי"צ]], ובעת [[הסתלקות|הסתלקותו]] של [[הרש"ב]] הזכיר את ר' מענדל מספר פעמים. | כבר בצעירותו ביקר מספר פעמים ב[[ליובאוויטש]], שם היה לידידו הטוב של [[אדמו"ר הריי"צ]], ובעת [[הסתלקות|הסתלקותו]] של [[הרש"ב]] הזכיר את ר' מענדל מספר פעמים. | ||
כבר בצעירותו נודע לגאון עולם. מסופר | כבר בצעירותו נודע לגאון עולם. מסופר<ref>החסיד ר' [[רפאל ווילשאנסקי]] שי' בשם אביו ר' [[בצלאל ווילשאנסקי]] ע"ה, ששמע מעד ראייה</ref> כי הרב [[חיים סולובייצ'יק]] מ[[בריסק]] [המכונה "ר' חיים"] רצה לקחת את ר' מענדל לחתן לביתו. הוא שלח שליחים לעמוד על טיבו. כאשר שבו השליחים היו מלאי התפעמות. ר' חיים שאלם: "האם הוא יודע ללמוד כאיצ'לה [=בנו של ר' חיים, הרב [[יצחק זאב סולובייצ'יק]], "הרב מבריסק", המכונה "ר' ועלועל'ה"] ענו לו "הוא שלא בערך!" [ר' ועלועלה היה מפורסם לגאון עולם]. | ||
אביו הרד"צ, שהיה מפורסם לגאון היה נוהג לומר "יודע אני כי בני יודע ללמוד יותר טוב ממני! | אביו הרד"צ, שהיה מפורסם לגאון היה נוהג לומר "יודע אני כי בני יודע ללמוד יותר טוב ממני!<ref>"בממלכת היהדות" לבן רד"צ, ר' [[אברהם יהודה חן]]</ref>, ו"אני יותר גדול מבני - לי יש בן יותר טוב מאבא שלו...." <ref>עדותה של גב' [[שושנה חן זהבי]] בספר "שושני חן" בעריכת ישראל קראוו מ[[מיאמי]]</ref>. | ||
בגיל שש כבר ידע את כל ה[[תנ"ך]]{{מקור}} | בגיל שש כבר ידע את כל ה[[תנ"ך]]{{מקור}} בע"פ ואת כל הביבליוגרפיה של ספריית אביו, הרד"צ. בגיל שמונה עשרה היה בקיא כבר גם בכל ה[[ש"ס]], [[תלמוד בבלי]] ו[[תלמוד ירושלמי]], ספרי [[הרמב"ם]] ושו"ת חת"ם סופר{{מקור}}. | ||
פרופסור גדול ששהה בצ'רניגוב באותם ימים אפיין את זכרונו כ"צלמנות" (זכרון פנומאלי) | פרופסור גדול ששהה בצ'רניגוב באותם ימים אפיין את זכרונו כ"צלמנות" (זכרון פנומאלי) <ref>עדותו של ר' [[אברהם חן]].</ref> | ||
==נישואיו ורבנותו== | |||
בחודש [[אדר]] [[תרס"ד]] | בחודש [[אדר]] [[תרס"ד]] התחתן ר' מענדל עם מרת פסיא, בת ר' [[שבתאי ברמן]], [[חסיד]] [[חב"ד]] וסוחר עשיר מ[[בנדרי]] שבבסרביה (כיום ב[[רומניה]]). השדכן, מספרת מסורת המשפחה<ref>עדותו של הבן, דובער חן ע"ה</ref>, היה [[אדמו"ר הריי"צ]], וכדמי [[שידוך|שדכנות]] קיבל תרומה גדולה ל[[תומכי תמימים ליובאוויטש]]. | ||
כשנה לאחר נישואיו, בשנת [[תרס"ו]] נתפנה מקום רבנות בעיר [[ניעז'ין]], השמועה על גאונותו של ר' מענדל הגיע לשם, והוא הוזמן לכהן בקודש כ[[רב]] | כשנה לאחר נישואיו, בשנת [[תרס"ו]] נתפנה מקום רבנות בעיר [[ניעז'ין]], השמועה על גאונותו של ר' מענדל הגיע לשם, והוא הוזמן לכהן בקודש כ[[רב]] העיירה, והוא בן כ"ו בלבד (!). | ||
ר' מענדל נודע כ[[עובד]] גדול. [[תפילה|תפילתו]] מלאת הכוונה, הדהימה את בני העיר. | ר' מענדל נודע כ[[עובד]] גדול. [[תפילה|תפילתו]] מלאת הכוונה, הדהימה את בני העיר. | ||
שורה 27: | שורה 26: | ||
==עסקנות הכלל== | ==עסקנות הכלל== | ||
בשנת [[עת"ר]] נסע [[אדמו"ר הרש"ב]] ל[[אסיפת הרבנים עת"ר|אסיפת הרבנים]] ב[[פטרבורג]]. | בשנת [[עת"ר]] נסע [[אדמו"ר הרש"ב]] ל[[אסיפת הרבנים עת"ר|אסיפת הרבנים]] ב[[פטרבורג]]. ואדמו"ר הרש"ב לקח את ר' מענדל כדי לסייע לו. ר' מענדל היה יד ימינו בועידה, הוא סידר את מסמכיו הקשורים בועידה, השתתף בדיונים, הגן על דיעותיו ואף נאם בשמו. בפרוטקולי הועידה הוא מוזכר כ"נציגו של הרבי מלובאביץ'" <ref>פרוטקולי הועידה, בית הספרים הלאומי, [[ירושלים]].</ref>. | ||
באותה אסיפה הגר"ח נאם נאום חוצב להבות אש, ומכיון שלמשכילים לא היה מה לענות, הם גיחכו וצחקו באמצע דבריו של הגר"ח. בראות זאת אדמו"ר הרש"ב, הוא עזב את האסיפה, כשהוא משאיר פתק ביד נאמן ביתו ר' [[מנדל חן]]. לאחר האסיפה דרש ר' מנדל שהאסיפה תברר את דבר הסתלקותו של הרש"ב מהאסיפה, ותוך כדי דיבור פתח את הפתק שמסר בידו | באותה אסיפה הגר"ח נאם נאום חוצב להבות אש, ומכיון שלמשכילים לא היה מה לענות, הם גיחכו וצחקו באמצע דבריו של הגר"ח. בראות זאת אדמו"ר הרש"ב, הוא עזב את האסיפה, כשהוא משאיר פתק ביד נאמן ביתו ר' [[מנדל חן]]. לאחר האסיפה דרש ר' מנדל שהאסיפה תברר את דבר הסתלקותו של הרש"ב מהאסיפה, ותוך כדי דיבור פתח את הפתק שמסר בידו אדמו"ר הרש"ב בה היה כתוב: "לא אוכל להשתתף באסיפה בה לועגים לגדולי ישראל". לאות הזדהות עם דברי אדמו"ר הרש"ב, עזבו כל גדולי הדור את האסיפה. באותה הזדמנות אמר הגר"ח: אני מקנא ברש"ב, שבין מקורביו נמצא אדם נפלא כר' מנדל חן. | ||
בעת [[משפט בייליס]] בשנת [[תער"ב]], שאל הרב מזא"ה, האחראי על קו ההגנה את [[אדמו"ר הרש"ב]], מי יוכלו לסייע לו, הרש"ב מנה את [[רבי לוי יצחק שניאורסון]] ואת ר' מענדל. | בעת [[משפט בייליס]] בשנת [[תער"ב]], שאל הרב מזא"ה, האחראי על קו ההגנה את [[אדמו"ר הרש"ב]], מי יוכלו לסייע לו, הרש"ב מנה את [[רבי לוי יצחק שניאורסון]] ואת ר' מענדל. | ||
במשך השנים בכל עת מצוא נשלח ר' מענדל על ידי [[אדמו"ר הרש"ב]] לענייני הכלל. כאשר בשנת [[תרע"ז]] בני ניעז'ין התלוננו ל[[אדמו"ר הרש"ב]] כי רבם כמעט לא נמצא איתם, וביקשו לשלוח אחר לעסוק בענייני הכלל, ענה להם הרבי כי "הרב דמחנם רב רחומיא וידיד נפשי | במשך השנים בכל עת מצוא נשלח ר' מענדל על ידי [[אדמו"ר הרש"ב]] לענייני הכלל. כאשר בשנת [[תרע"ז]] בני ניעז'ין התלוננו ל[[אדמו"ר הרש"ב]] כי רבם כמעט לא נמצא איתם, וביקשו לשלוח אחר לעסוק בענייני הכלל, ענה להם הרבי כי "הרב דמחנם רב רחומיא וידיד נפשי הרה"ח הרמ"מ יחי' הוא מהמיוחדים המתועדים והראויים להתעסקות כללי, ואין להחליפו באחר" <ref>אגרת מיום ד' [[ניסן]] [[תרע"ז]], [[אגרות קודש אדמו"ר הרש"ב]].</ref>. | ||
==הירצחו== | ==הירצחו== | ||
בשנת [[תרע"ח]] התחוללו [[סופות בנגב|פרעות קשות]] ברחבי [[רוסיה הלבנה]] על ידי גדודי דניקין, "הלבנים". בראש חודש [[אלול]] [[תרע"ט]] כבשו את [[ניעז'ין]] וחוללו שם שמות. ב[[ו' אלול]] [[תרע"ט]] יצא ר' מענדל עם כומר פרובוסלבי ו[[יהודי]] בשם זסלבסקי [אולי מצאצאי [[אדמו"ר הזקן]].] אל מושל העיר מטעם דניקין לבקש הגנה. לא ידוע מה ענה המושל. בלכתם חזרה החלו הפורעים להשתולל. הכומר והיהודי נמלטו ל[[כנסיה]]. ר' מענדל סירב להיכנס למקום [[עבודה זרה]]. הוא ברח למלון יהודי ונרצח שם על ידי הפורעים לאחר כשלוש דקות (לערך). | |||
==משפחתו== | |||
בשנת [[תרפ"ה]] עלתה משפחתו ל[[ארץ הקודש]]. הרד"ץ, הסבא, נפטר ב[[כ"ד כסלו]] [[תרפ"ו]]. הדוד, ר' [[שלום שלמה שניאורסון (דוד אדמו"ר שליט"א)|שלום שלמה שניאורסון]] נפטר ב[[ז' שבט]] [[תרפ"ו]], והדוד השני, ר' [[אברהם יהודה חן]] לא יכל לקחתם תחת חסותו וילדיו נשלחו למוסדות כלליים. | בשנת [[תרפ"ה]] עלתה משפחתו ל[[ארץ הקודש]]. הרד"ץ, הסבא, נפטר ב[[כ"ד כסלו]] [[תרפ"ו]]. הדוד, ר' [[שלום שלמה שניאורסון (דוד אדמו"ר שליט"א)|שלום שלמה שניאורסון]] נפטר ב[[ז' שבט]] [[תרפ"ו]], והדוד השני, ר' [[אברהם יהודה חן]] לא יכל לקחתם תחת חסותו וילדיו נשלחו למוסדות כלליים. | ||
===בניו ובנותיו=== | ===בניו ובנותיו=== | ||
*פרץ חן | *פרץ חן | ||
*דובער חן | *דובער חן | ||
*שושנה חן-זהבי | |||
*שושנה חן-זהבי. | |||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
*[[שושני חן]] | |||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הרש"ב]] | *[[אבני חן]] | ||
==מקורות== | |||
<references/> | |||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הרש"ב|חן שלמה מנחם]] | |||
[[קטגוריה:רבני קהילות חב"ד]] | [[קטגוריה:רבני קהילות חב"ד]] | ||
[[קטגוריה:רבני חב"ד | [[קטגוריה:רבני חב"ד בעבר]] | ||
[[ | [[קטגרויה:עסקנים חב"דיים]] | ||
[[קטגוריה:משפחת חן]] | [[קטגוריה:משפחת חן]] | ||