גרסה אחרונה |
הטקסט שלך |
שורה 1: |
שורה 1: |
| {{חלונית
| | '''שבת סליחות''' הוא כינוי מקובל לשבת שערב שבוע הסליחות. בשבת זו, חסידים רבים נוסעים לרבותיהם, כדי לזכות להשתתף במעמד הסליחות שבמוצאי שבת. בנוסף, קרויה השבת כך מכיוון שהיא הכנה לעבודת הסליחות שמיד לאחריה. |
| |תוכן={{יישור טקסט|מרכז|'''שבת סליחות בליובאוויטש'''}}
| | ==שחרית== |
| "בכל יום נוסף מתקרבים יותר לשבת סליחות. את החסידות של שבת סליחות היו שומעים בכוונת הלב אחרת לגמרי. בליל שבת של ערב סליחות היו בדרך כלל ממעטים בשינה, כי לא היו יכולים לישון, האדם לא מצא לו מקום, ולמקוה היו הולכים לפני שהאיר אור היום.
| | גם בשבת זו אומרים, קודם תפילת שחרית, את כל התהילים<ref>ספר-המנהגים עמ' 30.</ref>, אף-על-פי שאין מברכין את החודש<ref>לבוש ר"ס תכא. מטה-אפרים סימן תקפ"א סעיף מז.</ref>. אין מברכים את החודש. |
|
| |
|
| במקוה כבר פוגשים באנשים רבים, כולם ממהרים, על כולם ניתן להכיר ששבת זו שונה מכל שבתות השנה, הרי היא השבת שלפני סליחות.
| | [[הבעש"ט]] אמר, שבשבת זו הקב"ה בעצמו מברך את החודש השביעי, המושבע והמשביע ברוב טוב לבית-ישראל על כל השנה, ובכוח זה ישראל מברכים את החודשים י"א פעמים בשנה<ref>ספר-המנהגים (מנהגי ר"ה)</ref>. |
|
| |
|
| במוח הולמות המחשבות המחשבות הזורמות בגאון. ברעיון חולפת הזעקה הסוערת של "ולך ה’ הצדקה" ועוד יותר מכך ההרגשה של "ולנו בושת הפנים", טובלים בלב שבור, והאדם מבקר את עצמו, האם טבילה היא אכן טבילה של תשובה אמיתית בחרטה על העבר וקבלה על להבא, או שהיא חלילה בבחינת "טובל ושרץ בידו".
| | אומרים 'אב הרחמים'<ref>'התוועדויות' תש"נ חלק ד' עמ' 299</ref>. |
|
| |
|
| כשעברו ליד המנינים – בית המדרש ו"בנימין’ס שטיבל" – היו שומעים קהל אנשים אומרים תהלים.
| | ==צדקה== |
| | | בשבת שלפני ראש-השנה – יש<ref>'התוועדויות' תשמ"ח חלק ד' עמ' 376</ref> להתחיל בשבת עצמה בצדקה באופן המותר בשבת, על-ידי [[צדקה ]]דמאכל ומשקה ([[לחיים]]) או על-ידי צדקה רוחנית, כמו נתינת עצה טובה, ועל-אחת-כמה-וכמה [[לימוד תורה]], ועוד וגם זה עיקר – קבלת החלטה טובה (כולל הסכום!<ref> [[ספר השיחות]] תשמ"ט חלק א' עמ' 222 ובהערות</ref>) שתיכף ומיד לאחר השבת יקיים... [נתינת ממון בפועל, להפריש לעצמו ולתיתה לעני או לגבאי בבוקר<ref> [[ספר השיחות]] תשמ"ט חלק א' עמ' 222 ובהערות</ref>]. |
| אמירת התהלים באותה שבת היתה גם היא שונה מאמירת התהלים בכל השנה, למרות שאלה הם אותם יהודים פשוטים המתאספים כל יום בהשכמה לומר תהלים. ובשבת היו באים גם אלה שכל השבוע היו שוהים – לרגל עסקיהם – בעיירות וביישובים. אך אותה שבת שונה גם אצלם מכל השבתות, כל אחד עסוק עם עצמו, ובקול אמירת התהלים נשמע קול פנימי של "מקיף" חסידי.
| |
| | |
| כאשר שבו מהמקוה היו הולכים לחזור את המאמר, דבר שלקח כמה שעות. כרגיל היו נכנסים ל"חזרה", וממשיכים לחזור את המאמר עד התפלה, ובשעה שלש היו אוכלים סעודת שבת קודש.
| |
| | |
| סעודת שבת קודש של שבת סליחות – על שולחנו של כ"ק אדמו"ר הרש"ב – היתה אף היא שונה מסעודות שבת קודש של כל השנה, היא היתה קצרה יותר. הסעודות בכלל בליובאוויטש לא ארכו זמן רב, אלא שלפרקים היו מתוועדים בהן, מספרים סיפור או חוזרים על אימרה.
| |
| | |
| לסעודות השבת בליובאוויטש היה סדר מסודר. בכלל היה לליובאוויטש סדר קבוע בכל הדברים ומוגבל בהגבלות של זמן ומקום. בשבת סליחות היה הכל בקיצור, שכן בכל דבר הורגש ריח הימים הנוראים."
| |
| | |
| |מקור=לקוטי-דיבורים חלק א' עמוד 153. ספר השיחות ה'ש"ת עמוד יח.}}
| |
| | |
| '''שבת סליחות''' הוא כינוי מקובל ל[[שבת]] שערב שבוע ה[[סליחות]]. בשבת זו, [[חסידים]] רבים נוסעים לרבותיהם, כדי לזכות להשתתף במעמד הסליחות שב[[מוצאי שבת]]. בנוסף, קרויה השבת כך מכיוון שהיא הכנה לעבודת הסליחות שמיד לאחריה.
| |
| | |
| בחלק מהשנים שבת זו היא גם "[[שבת מברכים]]" בה נוהגים בכל מנהגי שבת מברכים חוץ מאמירת ברכת החודש, וחלק מהשנים היא שבת אחת קודם לכן.
| |
| | |
| ==שבת סליחות הסמוכה לראש השנה==
| |
| הרבי מציין את הרמז בכך ששבת סליחות חלה בפרשת כי תבוא (בחלק מהשנים), בה מופיעים צ"ח קללות, כמנין סל"ח{{הערה|1=[http://chabad.info/wp-content/uploads/2015/09/09-09-2015-13-48-43-%D7%9B%D7%99-%D7%91%D7%90-%D7%9E%D7%95%D7%A2%D7%93-%D7%90.pdf שבת סליחות תשמ"ה, קובץ 'כי בא מועד' עמוד 16] ([https://he.chabad.org/parshah/article_cdo/aid/3773970 וראו דברי החיד"א על רמז זה]).}}.
| |
| | |
| כאשר שבת סליחות סמוכה ל[[ראש השנה]] (במידה והוא חל ביום חמישי או בשבת קודש), יש לה מנהגים מיוחדים, הנובעים מסמיכותה לראש השנה ומהיותה שבת שלפני [[ראש חודש]], אף שאין מברכים בה בפועל את החודש, בנוסף על היותה שבת שלפני אמירת הסליחות.
| |
| | |
| ===שחרית===
| |
| אין מברכים את החודש. גם בשבת זו אומרים, קודם תפילת שחרית, את כל ה[[תהלים]]{{הערה|ספר-המנהגים עמ' 30.}}, אף-על-פי שאין מברכין את החודש{{הערה|לבוש ר"ס תכא. מטה-אפרים סימן תקפ"א סעיף מז}}.
| |
| | |
| [[הבעש"ט]] אמר, שבשבת זו [[הקב"ה]] בעצמו מברך את החודש השביעי, המושבע והמשביע ברוב טוב לבית-ישראל על כל השנה, ובכוח זה ישראל מברכים את החודשים י"א פעמים בשנה{{הערה|ספר-המנהגים (מנהגי ר"ה). נתבאר בהרחבה ב[https://drive.google.com/file/d/1a1VJ4D3NIVLOsQm0BpRvTwBMVikbEkhk/view?usp=drivesdk לקוטי שיחות ח"ט שיחה ב' לפרשת נצבים].}}.
| |
| | |
| אומרים 'אב הרחמים'{{הערה|'התוועדויות' תש"נ חלק ד' עמ' 299}}.
| |
| | |
| ===צדקה===
| |
| בשבת שלפני ראש-השנה - יש{{הערה|'התוועדויות' [[תשמ"ח]] חלק ד' עמ' 376}} להתחיל בשבת עצמה ב[[צדקה]] באופן המותר בשבת, על ידי צדקה דמאכל ו[[משקה]] ([[לחיים]]) או על ידי צדקה רוחנית, כמו נתינת עצה טובה, ועל-אחת-כמה-וכמה [[לימוד תורה]], ועוד וגם זה עיקר - קבלת החלטה טובה (כולל הסכום!{{הערה|[[ספר השיחות]] [[תשמ"ט]] חלק א' עמ' 222 ובהערות}}) שתיכף ומיד לאחר השבת יקיים... [נתינת ממון בפועל, להפריש לעצמו ולתיתה לעני או לגבאי בבוקר{{הערה|[[ספר השיחות]] [[תשמ"ט]] חלק א' עמ' 222 ובהערות}}]. | |
|
| |
|
| ==סעודה והתוועדות== | | ==סעודה והתוועדות== |
| לאחרי התפילה - [[התוועדות]] בבית-הכנסת, מכיוון שנהגו חסידים להתוועד בכל שבת סליחות{{הערה|'התוועדויות' [[תשי"א]] חלק ב' עמ' 327, [[תשמ"ב]] חלק ד' עמ' 2253, [[תשמ"ג]] חלק ד' עמ' 2045 ועוד}}, ואף במוצאי-שבת-קודש - כהכנה לאמירת הסליחות. | | לאחרי התפילה – התוועדות בבית-הכנסת, מכיוון שנהגו חסידים להתוועד בכל שבת סליחות<ref> 'התוועדויות' תשי"א חלק ב' עמ' 327, תשמ"ב חלק ד' עמ' 2253, תשמ"ג חלק ד' עמ' 2045 ועוד</ref>, ואף במוצאי-שבת-קודש – כהכנה לאמירת הסליחות. |
| | |
| סעודת שבת קודש של שבת סליחות על שולחנו של [[אדמו"ר מוהרש"ב]] הייתה שונה מסעודות השבת קודש של שאר שבתות השנה, שהייתה קצרה מהן בהרבה. בכלל הסעודות ב[[ליובאוויטש]] לא נמשכו זמן רב, אלא שלפרקים הייתה הסעודה מתארכת מתוך סיפור מעשה וכדומה{{הערה|לקוטי דיבורים, עמ' 233}}.
| |
|
| |
|
| ==מוצאי שבת סליחות==
| | סעודת ש"ק של שבת סליחות על שולחנו של [[אדמו"ר מוהרש"ב]] היתה שונה מסעודות הש"ק דכולא שתא, שהיתה קצרה מהן בהרבה. בכלל הסעודות בליובאוויטש לא נמשכו זמן רב, אלא שלפרקים היתה הסעודה מתארכת מתוך סיפור מעשה וכד'<ref>לקוטי דיבורים, עמ' 233</ref>. |
| ===התוועדות===
| |
| בהתוועדות ימי הסליחות בליובאוויטש הגיעו המתוועדים לסליחות "שאקלדיקערהייט" (מתנדנדים) מה"עד דלא ידע" דההתוועדות שלפנ"ז!... ואף שאין להשוות בין התקופות, הרי כל העניינים ניתנו לכאו"א בירושה{{הערה|משיחת ליל ג' דסליחות תנש"א}}.
| |
|
| |
|
| ===הלבושים===
| | ==הלבושים== |
| מנהגו של [[הרבי]] לצאת לסליחות לבוש ב[[בגד|בגדי]] שבת.
| |
|
| |
|
| [[אדמו"ר הרש"ב]] היה מחליף את מלבושיו של שבת למלבושי חול, וכך יצא לסליחות בכובע של חול{{הערה|מהרב רפאל הכהן}}. | | [[אדמו"ר מוהרש"ב]] היה מחליף את מלבושיו של שבת למלבושי חול, וכך יצא לסליחות בכובע של חול<ref>מהרה"ח ר' רפאל הכהן ע"ה</ref>. |
|
| |
|
| ===שעת אמירת הסליחות===
| | ==שעת אמירת הסליחות== |
| סליחות הראשונות - מתחילין אחר, ובסמוך, לחצות לילה{{הערה|ספר המנהגים}}.
| |
|
| |
|
| ===צדקה ומאמר===
| | סליחות הראשונות - מתחילין אחר, ובסמוך, לחצות לילה<ref>ספר המנהגים</ref>. |
| כדאי לקשר את אמירת הסליחות (-תפילה) עם תורה וצדקה: ללמוד עניין בתורה ולתת צדקה לפני אמירת הסליחות, ואז פועלים את בקשת הסליחות וההמשכה שלאחריה. עניין בתורה – כדאי ללמוד את [[מאמר]] [[אדמו"ר הזקן]] ד"ה 'לך ה' הצדקה' הנדפס בתחילת הסליחות (שיש בו עניין בתושב"כ, עניין בתושבע"פ וכן מסקנה להלכה), ולפחות תחילתו וסופו{{הערה|משיחת שבת סליחות תשל"ד}}.
| |
|
| |
|
| ==ראו גם== | | ==מקורות== |
| *[[סליחות]]
| | <references/> |
| *[[ג' דסליחות]]
| |
|
| |
|
| ==קישורים חיצוניים==
| | {{אוצר מנהגי חב"ד}} |
| *[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=15525&CategoryID=2428 שבת סליחות בלי סליחות], שיחת השבוע
| |
| *[http://www.chabad.org.il/Articles/Article.asp?ArticleID=1201&CategoryID=748 שבת סליחות בעיירה ליובאוויטש] באתר צעירי חב"ד
| |
|
| |
|
| {{חגים וזמנים}}
| | [[קטגוריה:מנהגי חב"ד]] |
| {{הערות שוליים}}
| |
| [[קטגוריה:שבתות מיוחדות]] | |
| [[קטגוריה:הכנות לראש השנה]]
| |
| [[קטגוריה:חגים וזמנים]]
| |