גרסה אחרונה |
הטקסט שלך |
שורה 1: |
שורה 1: |
| [[קובץ:נרות שבת.jpg|שמאל|ממוזער|200px]] | | [[תמונה:נרות שבת.jpg|left|thumb|200px]] |
| '''שבת מברכים''' הוא כינויה של ה[[שבת]] שלפני כל [[ראש חודש]]. השבת נקראת "מברכים", משום שבשבת זו קודם [[תפילת מוסף]] [[בני ישראל]] [[ברכה|מברכים]] את החודש הבא בברכה מיוחדת שנתקנה על ידי הגאונים{{הערה|ב[[סידור תהילת השם]] התפילה מודפסת במקום אמירתו, אחרי יקום פורקן.}}. | | '''שבת מברכים''' היא השבת שלפני [[ראש חודש]], ונקראת כך משום שבשבת זו לפני תפילת מוסף מברכים את החודש הבעל"ט בנוסח הקבוע לכך בסידור. יוצאת מהכלל, היא השבת שלפני ראש חודש תשרי, שלא מברכים בה את החודש. [[אדמו"ר הזקן]] הסביר זאת בשם [[הבעש"ט]], שבכל חדשי השנה מברכים ישראל את החודש, אבל את [[חודש תשרי]] מברך הקב"ה בעצמו{{הערת שוליים|[[ספר השיחות]] קיץ ה'ש"ת' ע' 175}}. |
|
| |
|
| יוצאת מהכלל, היא השבת שלפני ראש חודש תשרי ([[ראש השנה]]), שבה עם ישראל לא מברכים את החודש, אלא הקדוש ברוך הוא בעצמו [[ברכה|מברכו]], וזה נותן את הכוח לעם ישראל לברך את שאר חודשי השנה{{הערה|[[אדמו"ר הזקן]] בשם ה[[בעל שם טוב]]: החודש הראשון לחודשי השנה, הקדוש ברוך הוא בעצמו מברכו, ובכח זה ישראל מברכים את החדשים אחד עשר פעמים בשנה. קובץ מכתבים אודות גודל ערך אמירת תהלים. נדפס ב[[תהלים אהל יוסף יצחק]] עמ' 193, היום יום כ"ה אלול.}}.
| | ==קביעות השבת== |
| | | הרבי מבאר שהסיבה לכך שבכל קביעות שתהיה תמיד שבת מברכים היא דווקא בחודש שלפני (ולא בשבת ראש חודש), היות שהברכה נמשכת דווקא מהחודש הקודם{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14955&st=&pgnum=86 לקוטי שיחות חלק ל"ב עמוד 73].}}. |
| כמו כן נקרא יום זה '''יום התוועדות'''{{הערה|[[היום יום]] כ"ו כסלו.}}.
| |
|
| |
|
| ==מנהגי שבת מברכים== | | ==מנהגי שבת מברכים== |
| אודות הסדר המיוחד בשבת מברכים כתב [[הרבי הריי"צ]]:
| | בקשר עם שבת מברכים ישנם כמה הוראות ומנהגי [[חסיד|חסידים]]. |
| {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=ביום השבת קדש מברכים החדש, השכם בבוקר יתקבצו אנשי שלומינו לבית הכנסת ולהגיד כל התהלים ואחר אמירת תהלים ילמדו כשעה איזה מאמר של חסידות שיהיה מובן לכל, ואחר כך תפילה, ומועד התועדות כפי הזמן שיגבילו מתאים לתנאי המקום.|מקור=[[קובץ מכתבים אודות גודל ערך אמירת תהלים]]. נדפס ב[[תהלים אהל יוסף יצחק]] עמ' 193}}{{הערה|וראה גם בעמוד 192.}}
| |
|
| |
|
| אמירת התהלים בשבת מברכים נוגעת לו, לבניו ולבני בניו{{הערה|[[לוח היום יום]] כ"ה שבט.}}.
| | מהם שתי תקנות מ[[אדמו"ר הריי"צ]]: |
|
| |
|
| יום [[התוועדות חסידית|התוועדות]] וקבלת החלטות טובות. כמו כן הורה [[אדמו"ר הריי"צ]] ל{{ה|רבי}} להתוועד בכל שבת מברכים, וכן נהג הרבי עוד בזמן נשיאות [[אדמו"ר הריי"צ]] ובמשך כל השנים שלאחר זה (משנת [[תשמ"ח]] החל הרבי להתוועד בכל שבת).
| | 1. לקרוא את כל ספר התהילים בהשכמה ([[לוח היום יום]] כ"ו [[כסלו]]), |
|
| |
|
| בשבתות החורף שבהן לא תמיד יש את האפשרות להתוועד כראוי בצהרי השבת, הורה אדמו"ר הריי"צ לסדר את ההתוועדויות במוצאי שבת.
| | 2. יום [[התוועדות]] וקבלת החלטות טובות. כמו כן הורה [[אדמו"ר הריי"צ]] ל[[הרבי]] להתוועד בכל שבת מברכים, וכן נהג הרבי עוד בזמן נשיאות [[אדמו"ר הריי"צ]] ובמשך כל השנים שלאחר זה (משנת [[תשמ"ח]] החל הרבי להתוועד בכל שבת). |
|
| |
|
| ===פרטי תקנת אמירת ה[[תהלים]]=== | | ===פרטי תקנת אמירת ה[[תהלים]]=== |
שורה 22: |
שורה 20: |
| 2) עדיף שהאמירה תהיה בציבור וב[[בית הכנסת]]. | | 2) עדיף שהאמירה תהיה בציבור וב[[בית הכנסת]]. |
|
| |
|
| 3) אחר התהלים יאמרו [[קדיש]] יתום. ואם יש חיוב, יארצייט או אבלים, יאמרו [[קדיש]] אחר כל ספר מהתהלים. | | 3) אחר התהילים יאמרו קדיש יתום. ואם יש חיוב, יארצייט או אבלים, יאמרו קדיש אחר כל ספר מהתהילים. |
|
| |
|
| 4) לפני אמירת ה[[קדיש]] אומרים את ה'יהי רצון' המודפס בסוף התהלים (הרבי נוהג לאומרו רק בסיום כל התהלים), ובאם אין חיוב - לא אומרים גם את ה'יהי רצון'. | | 4) לפני אמירת ה[[קדיש]] אומרים את ה'יהי רצון' המודפס בסוף התהילים (הרבי נוהג לאומרו רק בסיום כל התהילים), ובאם אין חיוב - לא אומרים גם את ה'יהי רצון'. |
|
| |
|
| 5) גם בשבת שלפני [[ראש השנה]] אומרים את כל התהלים. | | 5) גם בשבת שלפני [[ראש השנה]] אומרים את כל התהילים. |
|
| |
|
| 6) מי שלא הספיק לומר את כל התהלים לפני התפילה בציבור - עדיף שיתפלל בציבור וישלים אחר-כך את אמירת התהלים<ref>קובץ רז"ש עמוד 30. | | 6) מי שלא הספיק לומר את כל התהילים לפני התפילה בציבור - עדיף שיתפלל בציבור וישלים אחר-כך את אמירת התהילים, או שיקדים ויתחיל באמירתם כבר בליל שבת. אם כבר שקעה השמש (שאז אין אומרים תהלים עד חצות הלילה, לא צריך לחכות עד אז אלא) משלימים את אמירת התהילים ביום ראשון. |
| וכך משמע גם מאג"ק הרבי הריי"צ חלק ג עמוד תקע"ח שם מפורש שצריך להיות "לפי הזמן המתאים" ואפשר גם בין מנחה למעריב</ref>, או שיקדים ויתחיל באמירתם כבר בליל שבת. אם כבר שקעה השמש (שאז אין אומרים [[תהלים]] עד חצות הלילה, לא צריך לחכות עד אז אלא) משלימים את אמירת התהלים ביום ראשון.
| |
| | |
| 7) לא מספיקה אמירת התהלים של כל אחד לעצמו, אלא כל אחד צריך גם להשפיע על סביבתו לומר תהלים. הרבי אף התבטא שזאת תהיה תביעתו של משיח כאשר יתגלה: על כמה יהודים פעלת לומר את התהלים בשבת מברכים{{הערה|שיחת שבת פרשת פקודי תשכ"ז.}}.
| |
| | |
| הרבי נוהג לומר את כל ספר התהלים ברציפות, מבלי להפסיק באמצע לאמירת ה'יהי רצון' לאחר כל ספר{{הערה|אך בשנת האבלות עצר הרבי לאמירת הקדישים, ואז גם אמר את היהי רצון שקודם הקדיש.}}.
| |
|
| |
|
| ===סיבות התקנה=== | | ===סיבות התקנה=== |
|
| |
|
| שבת מברכים הוא יום כללי ה[[משפיע]] [[ברכה]] לכל ימי החודש, כנוסח ברכת החודש הנאמרת ב[[שבת]] הזו: "חדש עלינו את החודש הזה לטובה ולברכה, לששון ולשמחה לישועה ולנחמה", והמשכת ה[[ברכה]] תלויה בעשיית [[כלי]] למטה, ואמירת כל התהלים בשבת זו היא הכלי המכין ונותן כוח לברכה שתפעל ותשפיע בהצלחה על כל ימי החודש. [[תהלים]] הוא כלי להמשכת ברכת ה' לכל ימי החודש. | | שבת מברכים הוא יום כללי המשפיע [[ברכה]] לכל ימי החודש, כנוסח ברכת החודש הנאמרת ב[[שבת]] הזו: "חדש עלינו את החודש הזה לטובה ולברכה, לששון ולשמחה לישועה ולנחמה", והמשכת ה[[ברכה]] תלויה בעשיית [[כלי]] למטה, ואמירת כל התהילים בשבת זו היא הכלי המכין ונותן כוח לברכה שתפעל ותשפיע בהצלחה על כל ימי החודש. תהילים הוא כלי להמשכת ברכת ה' לכל ימי החודש. |
|
| |
|
| לכן בשבת מברכים אומרים [[תהלים]] לפני תפילת שחרית, בשונה מ[[חת"ת|אמירת [[תהלים]] מידי יום]] שזה לאחר התפילה, כי המטרה היא לפעול תוספת-כח בברכת החודש הנאמרת במהלך התפילה{{הערה|עם זאת מי שלא הספיק לומר זאת קודם התפילה, יאמר זאת בין מנחה לערבית, או ביום ראשון (בית משיח כ"ד מנחם אב תש"פ עמוד 29), אך לא בין שחרית למנחה (ככל הנראה - היות וזמן זה מוקדש להתוועדות).}}. | | לכן בשבת מברכים אומרים תהילים לפני תפילת שחרית, בשונה מ[[חת"ת|אמירת תהילים מידי יום]] שזה לאחר התפילה, כי המטרה היא לפעול תוספת-כח בברכת החודש הנאמרת במהלך התפילה. |
|
| |
|
| מדוע לא הייתה התקנה לומר [[תהלים]] בראש חודש שכשמו כן הוא - יום כללי שכלולים בו כל ימות החודש והוא מנהיג ו[[משפיע]] עליהם כמו שראש מנהיג ו[[משפיע]] על כל הגוף? | | מדוע לא היתה התקנה לומר תהילים בראש חודש שכשמו כן הוא - יום כללי שכלולים בו כל ימות החודש והוא מנהיג ומשפיע עליהם כמו שראש מנהיג ומשפיע על כל הגוף? |
|
| |
|
| ראשית - אמירת [[תהלים]] בשבת-קודש פועלת ומשפיעה הרבה יותר. | | ראשית - אמירת תהילים בשבת-קודש פועלת ומשפיעה הרבה יותר. |
| שנית - במידה מסוימת שבת מברכים היא יום כללי, שהשפעתו על כל ימי החודש חזקה ומשמעותית יותר מהשפעת ראש חודש, לשון אחר: שבת מברכים היא כלל גדול יותר מראש חודש, ו"כל ימי החודש נמצאים בשבת מברכים בדקות ועילוי יותר ממה שהן נמצאים בראש חודש עצמו". | | שנית - במידה מסוימת שבת מברכים היא יום כללי, שהשפעתו על כל ימי החודש חזקה ומשמעותית יותר מהשפעת ראש חודש, לשון אחר: שבת מברכים היא כלל גדול יותר מראש חודש, ו"כל ימי החודש נמצאים בשבת מברכים בדקות ועילוי יותר ממה שהן נמצאים בראש חודש עצמו". |
|
| |
|
שורה 52: |
שורה 45: |
| 2) היות שיום [[ראש חודש]] הוא באחד מימי השבוע המתברכים ממנה, הרי היא משפיעה באופן עקיף דרך ראש חודש על כל ימי החודש. | | 2) היות שיום [[ראש חודש]] הוא באחד מימי השבוע המתברכים ממנה, הרי היא משפיעה באופן עקיף דרך ראש חודש על כל ימי החודש. |
|
| |
|
| לכן יש חשיבות מרבית לומר את כל התהלים בשבת מברכים לפני התפילה, שזה [[משפיע]] ברכה עצומה על כל ימי החודש הבאים לטובה. | | לכן יש חשיבות מרבית לומר את כל התהילים בשבת מברכים לפני התפילה, שזה משפיע ברכה עצומה על כל ימי החודש הבאים לטובה. |
| | |
| ===ברכת החודש===
| |
| {{ערך מורחב|ערך=[[ברכת החודש]]}}
| |
| את ברכת החודש נוהגים לומר בעמידה, זכר למעמד קידוש הלבנה בזמן שבית המקדש היה קיים, שכאשר בית דין היו מכריזים על קידוש החודש, העם כולו היו עומדים על רגליהם.
| |
| | |
| קודם ברכת החודש, יש לדעת את זמן המולד, ובבתי הכנסת של חסידי חב"ד נוהגים להכריז בקול את זמן המולד. בבית הכנסת ב-770 נתלה מידי חודש שלט גדול ובו פרטי זמן המולד והימים בהם יחול ראש חודש.
| |
| | |
| נוהגים לכבד בברכת החודש את המכובד שבמתפללים, והיא נאמרת בנעימה. כאשר יש יומיים ראש חודש החלים בשבת-ראשון, נוהגים להוסיף ולומר "בשבת קודש '''ולמחרתו''' ביום הראשון", ואילו כאשר הם חלים באמצע השבוע, יש בזה חילוקי מנהגים בין חסידי חב"ד האם לומר 'ולמחרתו' או לא{{הערה|1=[https://drive.google.com/file/d/1oGKsXt7R2O062O4MPdwgeGLLQ9-y8bQd/view להרחבה ראו הערת הרב לוי יצחק רסקין, גליון הערות וביאורים 1118 עמוד 44].}}.
| |
| | |
| שבת בה מברכים את החודש הינה יום של שמחה, ובשל כך אין אומרים 'אב הרחמים' למעט בשבת מברכים סיון בה אומרים אותה היות ונתקנה לזכר הרוגי פרעות תקנ"ו, שאירעו בימים אלו{{הערה|כך מנהג חסידי חב"ד, בקהילות אחרות נהוג לומר את תפילת 'אב הרחמים' בכל שבתות ספירת העומר.}}.
| |
| | |
| ==נתינת כח==
| |
| את החודש יברכו תמיד בחודש שלפניו, גם כשראש חודש חל בשבת אין מברכים את החודש בשבת עצמה, אלא שבת קודם.
| |
| | |
| [[הרבי]]{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14955&st=&pgnum=86 [[לקוטי שיחות]] חלק ל"ב עמוד 73].}} מחדש שהסיבה [[פנימיות (בחסידות)|הפנימית]] לכך, היא כדי לומר לנו {{ציטוטון|שה[[ברכה]] ונתינת כח}} לעבודת החודש, מגיעה מהחודש שקדם לו.
| |
|
| |
|
| == לקריאה נוספת == | | == לקריאה נוספת == |
| *'''עשר עובדות על אמירת תהלים בשבת מברכים''' בתוך [[שבועון בית משיח]] גיליון 1225
| | *[http://www.chabad.info/bm/index.php?magazine=bm_&status=goto_id&id=2599 'שבת מברכים' מקסימלית] - כתבה ב[[שבועון בית משיח]] מאת ישראל יהודה (קישור שבור). |
| | | * {{קישור חבד אינפו|85354|היסטוריה חב"דית: כך תוקנה אמירת תהילים בשבת מברכין||{{תע|12/22/2014}}}} |
| ==קישורים חיצוניים==
| |
| * {{קישור חבד אינפו ישן|85354|היסטוריה חב"דית: כך תוקנה אמירת [[תהלים]] בשבת מברכין||{{תע|12/22/2014}}}}
| |
| *'''[http://www.he.chabad.org/multimedia/media_cdo/aid/3368614 4 דברים שלא ידעתם על שבת מברכים]''' {{וידאו}}{{בית חבד}} אתר בית חב"ד
| |
| *'''[https://anash.org/who-initiated-shabbos-mevorchim-tehillim/ מי יזם את אמירת התהילים בשבת מברכים?]''' {{אנש}} (אנגלית){{הערה|בתגובות שבקישור זה מופיע גירסה נוספת להשתלשלות האירועים מפי ר' שלום בער נוטיק.}}
| |
| *[http://www.chabad.info/bm/index.php?magazine=bm_&status=goto_id&id=2599 'שבת מברכים' מקסימלית] - כתבה ב[[שבועון בית משיח]] מאת ישראל יהודה {{קישור שבור}}. | |
|
| |
|
| {{הערות שוליים}} | | {{הערות שוליים}} |
| {{שבת}} | | {{שבת}} |
| {{חגים וזמנים}}
| | [[קטגוריה:תקנות חב"ד]][[קטגוריה:שבת]] |
| [[קטגוריה:שבתות מיוחדות]]
| |
| [[קטגוריה:תקנות חב"ד]] | |
| [[קטגוריה:חגים וזמנים]]
| |
| [[קטגוריה:ראש חודש]] | |