גרסה אחרונה |
הטקסט שלך |
שורה 1: |
שורה 1: |
| [[קובץ:רבי יהושע.jpg|שמאל|ממוזער|250px|קבר רבי יהושע בן חנניא]]
| | התנא האלוקי '''רבי יהושע בן חנניא''' חי בדור התשיעי לתנאים, ובדור השני לחורבן [[בית השני]], והוא סתם רבי יהושע שבשס{{הערת שוליים|1=[[רש"י]] [[נזיר]] נו, עב.}}. |
| [[קובץ:מצבת רבי יהושע.jpg|שמאל|ממוזער|250px|המצבה על קברו]]
| |
| רבי '''יהושע בן חנניה''' היה תנא בן הדור השני לתנאים, שחי לאחר חורבן [[בית שני]]. הוא סתם רבי יהושע שב[[ש"ס]]{{הערה|1=[[רש"י]] [[נזיר]] נו, עב.}}. היה [[לוי]], מהמשוררים{{הערה|[[ערכין]] יא, ב.}}.
| |
|
| |
|
| היה מגדולי תלמידיו של רבן [[יוחנן בן זכאי]], ששבחו וקרא עליו: אשרי יולדתו. כלומר: מאושר במידות טובות עד שכל העולם אומרים עליו אשרי מי שילדתו. ויש אומרים: על שם שהיא גרמה לו שיהא חכם - שהייתה אמו מחזרת על כל בתי מדרשות שבעירה, ואומרת להם: בבקשה מכם בקשו [[רחמים]] על העובר הזה שבמעי שיהיה חכם. ומיום שנולד לא הוציאה ערשתו מבית המדרש, כדי שלא יכנסו באזניו אלא דברי תורה{{הערה|1=[[מסכת אבות]] פב, מח וברטנורא שם.}}. | | היה מגדולי תלמידיו של רבן [[יוחנן בן זכאי]], ששבחו וקרא עליו: אשרי יולדתו. כלומר: מאושר במידות טובות עד שכל העולם אומרים עליו אשרי מי שילדתו. ויש אומרים: על שם שהיא גרמה לו שיהא חכם - שהיתה מחזרת על כל בתי מדרשות שבעירה, ואומרת להם: בבקשה מכם בקשו רחמים על העובר הזה שבמעי שיהיה חכם. ומיום שנולד לא הוציאה ערשתו מבית המדרש, כדי שלא יכנסו באזניו אלא דברי תורה{{הערת שוליים|1=[[מסכת אבות]] פב, מח וברטנורא שם.}}. |
|
| |
|
| התגורר בפקיעין שביהודה, שם היה [[רב|מורה הוראה]], כמבואר בגמרא{{הערה|1=[[סנהדרין]] לב, עב.}}: צדק צדק תרדוף, הלך אחר בית דין יפה... אחר רבי יהושע לפקיעין. | | התגורר בפקיעין שביהודה, שם היה [[רב|מורה הוראה]], כמבואר בגמרא{{הערת שוליים|1=[[סנהדרין]] לב, עב.}}: צדק צדק תרדוף, הלך אחר בית דין יפה... אחר רבי יהושע לפקיעין. |
|
| |
|
| היה אב בית דין בבית דינו של רבן [[גמליאל דיבנה]]{{הערה|1=יוחסין, [[ב"ק]] עד, ב.}}, והיה אחד מהארבעה שהיו סנהדרין ביבנה שידעו לדבר בשבעים לשון{{הערה|סנהדרין יז, עב.}}. | | היה אב בית דין בב"ד של רבן [[גמליאל דיבנה]]{{הערת שוליים|1=יוחסין, [[ב"ק]] עד, ב.}}, והיה אחד מהארבעה שהיו סנהדרין דיבנה שידעו לדבר בשבעים לשון {{הערת שוליים|סנהדרין יז, עב.}}. |
|
| |
|
| היה [[לוי]], ונמנה עם המשוררים בבית המקדש: מעשה בר יהושע בר חנניה שהלך לסייע להגפת דלתות לרבי [[יוחנן בן גודגדא]], אמר לו: בני, חזור לאחוריך, שאתה מן [[שירה (בית המקדש)|המשוררים]] ולא מן השוערים{{הערה|1=[[מסכת ערכין]]}}.
| | [[לוי]] היה, ונמנה עם המשוררים בבית המקדש: מעשה בר יהושע בר חנניה שהלך לסייע להגפת דלתות אצל ר [[יוחנן בן גודגדא]], אמר לו: בני, חזור לאחוריך, שאתה מן המשוררים ולא מן המשוערים{{הערת שוליים|1=[[מסכת ערכין]].}. |
|
| |
|
| אמרתו הידועה היא: "[[עין הרע]] ו[[יצר הרע]] ושנאת הבריות מוציאין את ה[[אדם]] מן ה[[עולם]]".{{הערה|אבות פב, משנה טז}}
| | למרות שהיה גדול בבית טריאנוס הקיסר{{הערת שוליים|1=[[סדר הדורות]].}}, היה עני מרוד והתפרנס מעבודה כפחמי, ויש אומרים שהיה נפח, וכותלי ביתו שחורים {{הערת שוליים|1=[[מסכת ברכות]] כח, עא.}}. |
|
| |
|
| למרות שהיה גדול בבית טריאנוס הקיסר{{הערה|1=[[סדר הדורות]]}}, היה [[עני]] מרוד והתפרנס מעבודה כפחמי, ויש אומרים שהיה נפח, וכותלי ביתו שחורים{{הערה|1=[[מסכת ברכות]] כח, עא.}}.
| | == אמרותיו == |
| | |
| יש הסוברים שהוא רבי יהושע בן קרחה, אך [[האריז"ל]] העיד שהדבר אינו נכון{{הערה|שער הגלגולים הקדמה לו דף מ"ה}}
| |
| | |
| == בתורת החסידות == | |
| במחלוקת הלכתית מסוימת שהייתה בינו לבין התנא [[רבי אליעזר]] יצאה [[בת קול]] ואמרה הלכה כרבי אליעזר, ואמר רבי יהושע אין משגיחין בבת קול. מובא כי אחר כך מצא אחד מהתנאים את [[אליהו]] שסיפר לו שבאתה שעה חייך [[הקב"ה]] ואמר נצחוני בני נצחוני בני. מקשה [[המגיד ממעזריטש]]{{הערה|1=[[אור תורה]] [[תהלים]] רנח.}}: הנה אם ה[[בת קול]] אמרה הלכה כר"א אם כן מסתמא ה[[תורה]] אמיתית כך היא, וכך הוא הצירוף למעלה, אם כן [קשה] איך אמר רבי יהושע אין משגיחין בבת קול.
| |
| | |
| מבאר [[המגיד ממעזריטש]] שהוא על דרך [[צדיק]] מושל ביראת אלהי"ם, שמחמת גודל [[דביקות]] הצדיק בבורא יתברך, רצון הצדיק היא רצונו יתברך, כמו הנסים שמצינו ה[[צדיקים]] עושים חוץ ל[[טבע]] מפני שהם גוזרים ו[[הקב"ה]] מקיים דבריהם. וכן על דרך זה הוא כאן, מאחר שהיו כל כך דבוקים בו יתברך, אמר רבי יהושע אי"ן משגיחין בבת קול, כי כבר ניתנה{{הערה|י"ג נשתנה.}} התורה לישראל. והיא מסטרא דילן, ויש אצלינו סברות שונות גם כאלו המנוגדות להלכה שלמעלה, ועם כל זה נאמר בה אחרי רבים להטות, לנטות אחרי רוב דעות שלנו, ויש יכולת [בידינו] להפוך הצירוף שלמעלה שיהיה הלכה כמותינו.
| |
| | |
| על פי זה מפרש המגיד ממעזריטש: אל תקרי הליכות אלא הלכות, כלומר שהיה יכולת ביד התחתונים להפוך הליכות עולם דלעילא שיהיה הלכה כמו שפסקו הם. ובזה מבואר גם המאמר "נצחוני בני" - להפוך הצירוף כמותם, "וקא חייך", שיש לו מזה שעשועים ותענוג גדול כביכול.
| |
|
| |
|
| | רבי יהושע אומר: [[עין הרע]] ו[[יצר הרע]] ושנאת הבריות מוציאין את ה[[אדם]] מן ה[[עולם]]{{הערת שוליים|אבות פב, משנה טז.}}. |
| {{הערות שוליים}} | | {{הערות שוליים}} |
| {{תנאים}}
| | [[קטגוריה:תנאים]]. |
| [[קטגוריה:תנאים|יהושע]] | |