עריכת הדף "
פסיכולוגיה
"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
[[קובץ:פסיכולוגיה אילוסטרציה.jpg|250px|ממוזער|אילוסטרציה]] '''פְּסִיכוֹלוֹגְיָה''' (מיוונית: תורת הנפש), הוא תחום במדע החוקר את המניעים הנפשיים שמאחורי ההתנהגות האנושית, החוויה הפרטית של האנשים, וההשפעות ההדיות בין בני אנוש. כיום כוללת הפסיכולוגיה מלבד המחקר הפילוסופי תחומים רבים, אשר בחלקם גם מציעים נקיטת פעולות לשיפור התפקודים ולהטבת החוויה האנושית{{הערה|רמת המחקר הבסיסית ביותר היא המולקולרית, בה חוקרים בין השאר את ההבדלים הגנטיים הקשורים להתנהגות. הרמה השנייה היא הנוירוכימית, החוקרת את השפעתם של העצביים השונים וכדומה, הרמה השלישית היא הרמה הנוירולוגית או הפיזיולוגית, ברמה זו ניתן לחקור הבדלים בין אנשים במבנה ותפקוד של אזורים מוחיים. הרמה הרביעית היא הרמה המנטלית, בה ניתן לחקור למשל מחשבות ורגשות. הרמה החמישית היא הרמה ההתנהגותית והרמה השישית היא הרמה החברתית.}}. ==היסטוריה== אצל חכמי אומות העולם, הראשונים שעסקו בהרחבה בתורת הנפש, היו חכמי היוונים בעת העתיקה, דוגמת סוקרטס, אפלטון ואריסטו. בתקופה זו ובמאות השנים שלאחר מכן, נחשבה הפסיכולוגיה כתחום בתוך הפילוסופיה, עם הגדרות מופשטות ועקרוניות: האם להגדיר את הנפש כישות אחת, או שמא באדם פועלות שלוש נפשות (השכלית, הטבעית והחיונית), וכדומה. רק במאות השנים האחרונות, הפכה הפסיכולוגיה לדיסציפלינה רפואית העומדת בפני עצמה, ומשלבת את המחקר הפילוסופי עם השלכות מעשיות עם מכלול ההתייחסות הנוגעות לתרופות, תרגולות ואימון אישי, המושתת על יסודות הפסיכולוגיה. בין השיטות השונות בפסיכולוגיה ישנם: סטרוקטורליזם (פסיכולוגיה פיזיולוגית ניסויית, חקר התנהגות), פסיכואנליזה (טיפול בחלק הלא מודע של הנפש), ביהביוריזם (פסיכולוגיה התנהגותית) קוגניטיביזם (השפעת תפיסת הפרט את המציגות), פסיכולוגיה ביולוגית, ועוד. בין תחומי המחקר בהם עוסקים הפסיכולוגים: חישה ותפיסה, תודעה, תהליכי למידה, זיכרון, שפה וחשיבה, אינטלגנציה, פסיכולוגיה התפתחותית, רגשות ומוטיבציה, פסיכולוגיה חברתית, אישיות, פסיכופתולוגיה (הפרעות נפשיות), וטיפול פסיכאטרי. הפיסכולוגים המשתמשים בתוצאות המחקר על מנת לפתור ולשפר את החיים האנושיים, מחולקים לסיווגים שונים, בהם: פסיכולוגיה קלינית, פסיכולוגיה חינוכית, פסיכולוגיה התפתחותית, פסיכולוגיה ארגונית, נוירופסיכולוגיה (תפקודי המוח), פסיכולוגיה שיקומית, פסיכולוגיה רפואית ופסיכולוגיה מחקרית. אף שהפסיכולוגיה תופסת כיום מקום חשוב בלימודים האוניברסיטאיים והמדעיים, לאורך השנים קמו מתנגדים שונים שערערו על הכללתה בתחומי המדע, זאת משום שבשונה מתחומי מדע אחרים, עקרונות יסודיים רבים בפסיכולוגיה אינם יכולים להימדד באופן אמפירי ובשל כך רבות מהתיאוריות אינן ניתנות להפרכה וזהו מדע 'מעורפל'. ==פסיכולוגיה יהודית== אף שניתן למצוא בדברי חז"ל ציטטות רבות העוסקות בנפש האדם, ואף בדורות מאוחרים יותר ישנם התייחסויות מגדולי ישראל לעקרונות שונים המקבילים לעקרונות בהם עוסקת הפסיכולוגיה המודרנית, העיסוק בנושאים אלו היה כחלק ממכלול רחב יותר, ולא עיסוק ממוקד בתורת הנפש. רק בעשורים האחרונים, עם התפשטות הפסיכולוגיה המערבית המודרנית והשפעתה, החלו הוגים שונים לעסוק במציאת מקבילות שונות מאוצר הספרים היהודי, ולייסד שיטות שלימות של לימוד ויישום פסיכולוגיה המושתתת על עקרונות יסוד מתוך מאמרי חז"ל וההגות היהודית לאורך הדורות. רבים רואים בתורת החסידות את תשובת המשקל לפסיכולוגיה המודרנית, כאשר היא מתייחסת לא רק לרובד המעשי-טכני של קיום המצוות, אלא מעניקה משקל רב גם לתחום הנפש, החיבור והשמחה בקיום המצוות ובעבודת השם. עם זאת, רבים מסתייגים מההתייחסות הזו לחסידות, כאשר עצם הגישה לחסידות בצורה כזו מעמעם את הקדושה האלוקית הנשגבה הטמונה בתורה זו, ומביא ליחס של חולין. בין המכונים שהוקמו לאורך השנים לעיסוק בפסיכולוגיה יהודית: מרכז רוטנברג לפסיכולוגיה יהודית (ירושלים), סדנת אנוש - מכון תורני להדרכה רוחנית (ירושלים), פסיכולוגיה ביהדות (תל אביב), תורת החיים - בית הספר להעצמה אישית ולהכשרת מטפלים (יד בנימין), בית הספר לתורת הנפש, משיבת נפש - הכשרה למכוונות רוחניות, וצמאה - בית ספר להתפתחות אישית ולימוד NLP יהודי. בין הדמויות הבולטות העוסקים בתחום זה ניתן למנות את פרופסור מרדכי רוטנברג, ד"ר [[אברהם טברסקי]], הרב יחיאל יעקובסון, הרב זאב חיים ליפשיץ, והראל חצרוני. בין חסידי חב"ד העוסקים בתחום תורת הנפש, ניתן לציין את הרב [[יצחק פייביש גינזבורג]], הרב [[יצחק ערד]], ד"ר [[יחיאל הררי]], הרב [[אלתר בן ציון מצגר]], ר' [[מרדכי גרינבוים]], ר' [[דובי ברוד]], ר' [[אברהם ביטקין]] ועוד. ==יחס הרבי לפסיכולוגיה== הרבי הסתייג במספר הזדמנויות משיטתו של [[זיגמונד פרויד]], ואף ועודד פסיכולוגים שנמנו על האסכולה שהתנגדה לשיטתו{{הערה|ראו לדוגמא לקמן בנוגע לד"ר [[ויקטור פרנקל]].}}, דבר שבא בין השאר לידי ביטוי במענה של הרבי לקבוצת אקדמאים ששאלו אותו אודות מהות תפקידו של רבי: "פרויד ניסה 'לחפור' בנפש האדם ומצא רפש. אדלר ניסה גם הוא 'לחפור' ומצא אבנים וסלעים (=תאוות שלטון וכוח). אולם כשיודעים כיצד 'לחפור' בנפש האדם, מוצאים את האוצרות שבו. זהו תפקידו של הרבי. הוא מגלה את האוצרות הטמונים ביהודי, את הנשמה שבו"{{הערה|1=[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/5564990 לקרב את הקרובים], [https://chabad.info/blogs/470207/ התייחסותו של הרבי לגישות טיפוליות שונות], [http://www.chabad.org.il/Articles/Article.asp?ArticleID=88&CategoryID=199 הציר המרכזי בחסידות] וראו: אדמור"י חב"ד ויהדות אוסטריה, עמ' 80; שם, עמ' 259-258.}}. לאחר [[השואה]], העניק הרבי עידוד קריטי לפסיכיאטר הוינאי-יהודי [[ויקטור פרנקל]]. ממציא שיטת ה'לוגותרפיה', עידוד אשר בזכותו המשיך בפיתוח שיטתו עד שזכה להכרה מהממסד האקדמאי{{הערה|1=[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/1775759/jewish/-.htm מסר מהרבי, רגע לפני שד"ר ויקטור פראנקל התייאש], אתר בית חב"ד.}}. הרבי עצמו הזכיר את שיטתו של ד"ר פרנקל במכתב מיוחד אשר לצערו שיטתו של ד"ר פרנקל לא קיבלה את המקום הראוי לה{{הערה|נכתב לנוירולוגית ד"ר שטרן-מירז: "משתמש אני בהזדמנות זו להוסיף עוד נקודה, אף שזה במקצוע שלה, והוא שמהלך הענינים במצב בריאות . . . מוכיח (אם זקוקים להוכחה בזה) גודל כח האמונה, ובפרט הקשורה ומתבטאת במעשה בפועל, פעילות צבורית, קיום המצות וכולי, לביסוס שלוה הנפשית של האדם, להמעטת ולפעמים גם לביטולם של הקונפליקטים הפנימיים וכן ה"טענות" שישנן לסביבה וכולי, למרות השיטה שאמונה ודת דורשים מן האדם קבלת עול לרסן ולדכא האינסטינקטים והיצרים שלכן אינה רצוי' בכלל ובפרט במקרה של אישיות הזקוקה לטיפול עצבים וכיו"ב. התענינתי במיוחד במאמרי ד"ר פרנקל (וינה) בזה, אבל לתמהוני כנראה לא נתפשטה ונתקבלה השיטה שלו כפי הדרוש. ואף שכמה סיבות יש למצוא לתופעה זו שאין השיטה שלו מתקבלת כל כך, כולל גם כן שהרי זה קשור עם הדוגמא החי' של הרופא המטפל, בכל זה הקושי' עדין במקומה עומדת...." (אגרות קודש, חלק כ"ו, עמ' קנח).}}, זאת לצד התייחסויות נוספות מהן עולה כי הרבי צידד באופן כללי בשיטתו של פרנקל, לעומת זו של פרויד. בשנים מאוחרות יותר, הפנה הרבי מטופלים רבים לפרופסור [[ראובן פוירשטיין]] שזכה לקשר קרוב עם הרבי, והעיד על עצמו אשר ההנחיות השונות שקיבל מהרבי "סייעו לי מאוד לגבש את הכיוון שהלכתי בו בעתיד". הרבי עצמו עודד אישים מסויימים לעסוק בלימודי פסיכולוגיה{{הערה|1=ראו לדוגמא עדות ר' מרדכי גרינבוים, הסיפור שלי JEM גליון 154.}}, וככלל, שלח מעת לעת אנשים להיוועץ בפסיכולוגים, אך הדגיש את החובה להתייעץ דווקא עם פסיכולוג ירא שמים{{הערה|1=[http://www.teshura.com/teshurapdf/%D7%AA%D7%A9%D7%95%D7%A8%D7%94%20%D7%A1%D7%99%D7%9E%D7%A4%D7%A1%D7%95%D7%9F-%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%90%D7%A8%D7%99.pdf תשורת סימפסון גוראריה תשפ"ג]. 'עצות בנפשי' עמוד 291 ואילך.}}. באופן פרטי, הרבי הצביע על הקווים המשיקים בין שיטת הפסיכואנליזה וגילוי תורת החסידות, שכאשר אדם יודע את הסיבה הרוחנית שהביאה אותו למצב זה, הרי 'ידיעת המחלה' היא עצמה כבר חלק מהתרופה{{הערה|תורת מנחם תשי"ח חלק ב' עמוד 148.}}, אך לצד זאת התבטא ש"כל חיטוט בנפש האדם פנימה, אינו מביא ברכה"{{הערה|אגרות קודש חלק כ"א עמוד רעג.}}. הרבי הסתייג במפורש מכל שיטה "המונעת מאדם שימוש חופשי של בחירתו ושם אותו תחת שליטת אדם נוסף, ולו לזמן קצר", פרט למקרים של פיקוח נפש, ובשל כך דחה על הסף שימוש בהפינוזה{{הערה|מכתב כ"ק אדר שני תשל"ח.}}. בתחומים משיקים דוגמת פאראפסיכולוגיה, סיינטולוגיה, תלפטיה וריפוי מיסטי, הרבי התבטא כי אף שהתורה מכירה בכך שישנם כוחות כאלו ואפשר לפעול באמצעותם (שלא מצד הקדושה), יהודים צריכים לקבל את החיות שלהם ישירות מהקב"ה, ולא להשתמש בדרכים עוקפות{{הערה|מה רבו מעשיך השם עמוד 343.}}, ואף התייחס באופן פומבי להימנעות משימוש במדיטציה טרנסצדנטלית{{הערה|התוועדות י"ג תמוז תשל"ח.}}. ==לקריאה נוספת== *'''עצות בנפשי''', לקט עצות והדרכות מהרבי בנוגע לעולם הפסיכולוגיה ואתגרים נפשיים שונים{{הערה|1=[https://chabad.info/tzarchanut/chabadshop/791444/ אודות הספר] {{*}} [https://media.chabad.info/chabadinfoheb/wp-content/uploads/2023/12/10-12-2023-23-40-37-תדפיס-ספר-עצות-בנפשי.pdf תדפיס מהספר] {{PDF}}}} *'''בריאות ה[[גוף]] המוח והרוח''', ליקוט מהוראות הרבי בנושאי רפואה, הרב שלום בער ווינברג בהוצאת [[ועד שיחות באנגלית]] * '''רפואה שלימה''', עצות והדרכות של [[הרבי]], בנושא [[רפואה]], ובריאות הנפש, [[מערכת ופרצת]] *הרב [[מיכי יוספי]] '''[https://chabad.info/magazine/104982/ תורת הנפש - חסידות מגלה את הטוב שבאדם]''', [[שבועון בית משיח]] גיליון 997 *[[יחזקאל סופר]], '''עקרונות החינוך היהודי מול הפסיכולוגיה המודרנית''', בתוך 'החינוך היהודי סוד ויסוד קיומנו', עמוד 65 *[[דובי ברוד]], '''מטפל ירא שמים''', [[שבועון כפר חב"ד]] גליון 1923 ==ראו גם== *[[רפואה]] ==קישורים חיצוניים== *'''[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/4393518 מה ההבדל בין חסידות לפסיכולוגיה?]''' {{בית חבד}} *{{קישור חבד אינפו ישן|38636|מגדלים פורחים ואמיתות מדעיות||{{תע|06/01/2008}}}} *ר' מיכאל בוקצ'ין, '''[http://www.chabad.co.il/?template=article&topic=131&article=3256 פסיכולוגיה דת ואמונה]''', הסבר יהודי חסידי על שיטת הCBT, אתר חב"ד בישראל *ד"ר יחיאל הררי, '''[http://www.chabad.co.il/?template=article&topic=137&article=6018 פסיכולוגיה יהודית – האם יש דבר כזה?]''', אתר חב"ד בישראל *הרב יוסף שמחה גינזבורג, '''[http://www.chabad.org.il/Questions/PrintQuestion.asp?ArticleID=432&CategoryID=68 טיפול נפשי לאור ההלכה]''' *הרב מנחם מענדל דברוסקין והרב אורי גמסון [https://sinun770.org/ חסידות VS פסיכולוגיה? פודקאסט חב"ד ישר ולעניין פרק ג'] *'''[https://77012.blogspot.com/2023/03/blog-post_88.html הרבי בעצת זהב: להתייעץ עם פסיכולוג ורופאי נפש?]''', באתר '[[לחלוחית גאולתית]]' {{לחלוחית}} {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:בריאות]] [[קטגוריה:נפש]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:*
(
עריכה
)
תבנית:PDF
(
עריכה
)
תבנית:אינפו
(
עריכה
)
תבנית:בית חבד
(
עריכה
)
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:לחלוחית
(
עריכה
)
תבנית:קישור חבד אינפו ישן
(
עריכה
)
תבנית:רווח קשיח
(
עריכה
)
תבנית:תע
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף