גרסה אחרונה |
הטקסט שלך |
שורה 1: |
שורה 1: |
| [[קובץ:עבודת התפילה - בנימין קלֶעצקֶר.jpg|ממוזער|250px|חסיד מתפלל. איור שלום פייגין]]
| |
| [[קובץ:1 (דרייזין).jpg|שמאל|ממוזער|250px|חסיד מתפלל]] | | [[קובץ:1 (דרייזין).jpg|שמאל|ממוזער|250px|חסיד מתפלל]] |
| '''עבודת התפילה''' היא מושג מרכזי ב[[תנועת החסידות]] בכלל וב[[חסידות חב"ד]] בפרט, המציין את החשיבות המיוחדת של ה[[תפילה]] ב[[עבודת ה']], ואת התפילה לפי הדרכות [[תורת החסידות]]: הכנה ממושכת לתפילה ו[[התבוננות]] לפניה, וכן שימת לב ל[[פירוש המילות בתפילה|פירוש כל מילה בתפילה]], במתינות ובחיות, וכן השפעתה של התפילה על תיקון ה[[מידות]] וזיכוך ה[[נפש הבהמית]]. | | '''עבודת התפילה''' היא מושג [[חב"ד|חב"די]] עתיק יומין, המתייחס להנהגה החסידית המיוחדת ב[[תפילה]]. ב[[חסידות הכללית|עולם החסידי בכלל]] וב[[חסידות חב"ד]] בפרט, הכניסו משמעות מיוחדת ועמוקה ל[[עבודת ה']], ובמרכזה - עבודת ה[[תפילה]]. ישנן שיטות שונות בעולם החסידי הכללי לעבודת התפילה, ו"נהרא נהרא ופשטיה"{{הערת שוליים|[[מסכת חולין]] דף י"ח עמוד ב'.}}. |
|
| |
|
| ==חשיבותה==
| | מטרתה העיקרית של עבודת התפילה היא לברר ולתקן את המידות, על ידי כך שמבארים בדברי הסבר ומתוך רגש את התענוג שבקיום רצון הבורא{{הערת שוליים|'ענין ירידת הנשמה היא בשביל העבודה האלוקית, לברר ולזכך את המידות טבעיים, אשר לכל זה יכול כל אחד ואחד לבוא רק על ידי העבודה בתפילה'. הקדמה לקונטרס התפילה}}. בחסידות מוסבר שעבודת התפילה היא עיקר עבודת האדם בעולם הזה{{הערת שוליים|'עיקר העבודה והיגיעה היא עבודת התפילה. שלכן נקראת בשם 'עבודה' סתם, כי עניין העבודה הוא שינוי הטבע והרגילות וזה נעשה בעיקר על ידי עבודת התפילה'. ספר המאמרים מלוקט, חלק ד' עמוד שיד.}}. |
| ב[[חסידות הכללית|עולם החסידי בכלל]] וב[[חסידות חב"ד]] בפרט, הכניסו משמעות מיוחדת ועמוקה ל[[עבודת ה']], ובמרכזה - עבודת ה[[תפילה]]. ישנן שיטות שונות בעולם החסידי הכללי לעבודת התפילה, ו"נהרא נהרא ופשטיה"{{הערה|[[מסכת חולין]] דף י"ח עמוד ב'.}}.
| |
|
| |
|
| ה[[בעש"ט]] הגדיר{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/bsht/kst/1/98.htm כתר שם טוב אות צח] [בהוצאת קה"ת, תשפ"א - ע' יג, ג-ד].}} את מטרת ה[[תפילה]] כהכרה ומודעות בטוב הנפעל מלמעלה גם בזמני צער העוברים על המתפלל, (כפי שהשריון של 'קמצא' (ראה אודותיו בערך [[צב]]) נוצר מעצמו), בדרך זו הוא הסביר את המחלוקת בגמרא{{הערה|ברכות לב, סע"א. וע"ז – ע"ז ז, ב.}} בסדר הקדימה בתפילת שמונה עשרה - האם יש לסדר את שבחיו של ה[[קב"ה]] לפני התפילה או אחרי התפילה, להסבר הבעש"ט הדעות אינן חולקות אחת לשניה, משום שמשתיהן ניתן להגיע להכרה בטוב בעתות צער, אף כשלא מסדרים את שבחיו של הקב"ה ניתן להתפלל מתוך [[אמונה]] פשוטה.
| | ב[[חב"ד]] ההדגשה היא על ההכנה לתפילה, כמו-כן על ה[[התבוננות]] בשעת התפילה עצמה. ההכנה לתפילה כוללת [[טבילה במקווה]] טהרה, נתינת [[צדקה]] ולימוד החסידות. |
|
| |
|
| [[אדמוה"ז]] חידש שהדרך להגיע ל[[אהבה]] ו[[יראה]] לה' היא דוקא על ידי [[התבוננות]] באופן של [[חכמה]] [[בינה]] ו[[דעת]]{{הערה|תניא פרק ג'.}} - לסדר את שבחיו של הקב"ה לפני התפילה, וזו הדרך הרצויה בעבודת התפילה{{הערה|וראה גם בעלון נפלאות מס' 284 עמ' 11 ואילך בביאור מאמר ה[[בעש"ט]] וחידושו של [[אדה"ז]] ב[[התבוננות]] דוקא שחודרת ב[[פנימיות]].}}.
| | [[הרבי]] הורה בהזדמנות מסויימת{{הערת שוליים|בשיחת שבת [[פרשת אחרי]] [[תשמ"ט]]: "מנהג טוב של חסידים (בדורות שלפני זה, וגם בדורנו) - ללמוד פרק [[תניא]] בכל יום (קודם תפלת הבוקר). וכדאי לפרסם ולחזק מנהג זה - שבקיומו, מקיימים [[מצוות עשה]] מהתורה, לימוד [[תורה שבעל פה]], ולפלא שמנהג זה אינו מפורסם, אף שגם בדורנו היו חסידים שנהגו כן, כפי שראיתי בעצמי אצל חסידים בדורנו".}} ללמוד פרק מספר ה[[תניא]] כל בוקר, קודם [[תפילת שחרית]]. |
| | |
| באמצעות התפילה פועלים [[יחוד]] ודבקות עם הקב"ה{{הערה|נתבאר בתורה אור עט, ג (עפ"י משניות כלים פ"ג מ"ה), בת עין ד"ה "זאת חקת התורה", ופרי צדיק מאמר קדושת השבת ב (עפ"י משניות סוטה פ"ג מ"ד ) ועוד.}}, בתורת החסידות ביארו את שורש המילה תפילה והקבילו אותה למונח התלמודי '[[התופל כלי חרס]]'.
| |
| | |
| מטרתה העיקרית של עבודת התפילה היא לברר ולתקן את המידות, על ידי כך שמבארים בדברי הסבר ומתוך רגש את התענוג שבקיום רצון הבורא{{הערה|'ענין ירידת הנשמה היא בשביל העבודה האלוקית, לברר ולזכך את המידות טבעיים, אשר לכל זה יכול כל אחד ואחד לבוא רק על ידי העבודה בתפילה'. הקדמה לקונטרס התפילה}}. בחסידות מוסבר שעבודת התפילה היא עיקר עבודת האדם בעולם הזה{{הערה|ראה ספר המאמרים מלוקט, חלק ד' עמוד שיד.}}.
| |
| | |
| בעקבות כך, עבודת התפילה נהפכה ליסוד תורת החסידות ובמילא להתבטאויות חריפות מצד רבותינו נשיאנו לאלו שאינם מתפללים באריכות{{הערה|לדוגמא בספר השיחות ת"ש, עמוד 165: 'מי שעוסק ב'השכלה' של חסידות בלבד ואינו עוסק ב'עבודת התפילה' [לפי ערך ואופן ידיעתו בהשכלה של חסידות] – הנו עשיר הפורט את עשירותו למטבעות מזוייפים'. וכן באגרות קודש הרבי הריי"צ, חלק י' עמוד ש"צ: 'אבא [הרש"ב] הוציא במיוחד 2 קונטרסים, שבהם הוא מודיע ברורות, שאלו שלומדים חסידות ואינם עוסקים בעבודת התפילה באריכות ובמידות טובות – הלימוד שלהם מבוזבז.. והוא מזהיר שאין לשמוע [חסידות] מאחד כזה.. הוא מחלל את כבוד רבותינו נשיאנו ואת כבוד החסידות'. ועוד.}}. לכן גם עיקר התנגדות היצר הרע בימינו אלו הוא דווקא על עבודת התפילה{{הערה|ראה [[אגרות קודש אדמו"ר שליט"א]], חלק ט' עמוד קע"ה.}}.
| |
| | |
| בחסידות מודגש, שהדרישה להתפלל באריכות היא מכל אחד ואחד ולא רק לאנשי מעלה{{הערה|ספר השיחות תש"ב עמוד 133. מאמר דיבור המתחיל 'מים רבים' תשכ"ה. וראה ליקוטי שיחות חלק י"ד עמוד 224: "יש טוענים אשר מצד מעמדם ומצבם אינם שייכים לעבודת התפילה.. הרי סיפור זה הוא מופת חותך, אשר גם הפשוטים בידיעה והשגה, הנה כאשר יתבוננו אשר בכל נברא ונברא (ש'בדבר השם שמים נעשו') ישנו ה'אחד', הנה בהתבוננות זו עצמה יכולים להתפלל ארבעים שנה רצופות".}}.
| |
| | |
| ==אופנה==
| |
| ב[[חב"ד]] ההדגשה היא על ההכנה לתפילה, כמו כן על ה[[התבוננות]] בשעת התפילה עצמה. ההכנה לתפילה כוללת [[טבילה במקווה]] טהרה, נתינת [[צדקה]] ולימוד ה[[חסידות]].
| |
| | |
| [[הרבי]] הורה בהזדמנות מסויימת ללמוד פרק מספר ה[[תניא]] כל בוקר, קודם [[תפילת שחרית]]{{הערה|בשיחת שבת [[פרשת אחרי]] [[תשמ"ט]]: "מנהג טוב של חסידים (בדורות שלפני זה, וגם בדורנו) - ללמוד פרק [[תניא]] בכל יום (קודם תפילת הבוקר). וכדאי לפרסם ולחזק מנהג זה - שבקיומו, מקיימים [[מצוות עשה]] מהתורה, לימוד [[תורה שבעל פה]], ולפלא שמנהג זה אינו מפורסם, אף שגם בדורנו היו חסידים שנהגו כן, כפי שראיתי בעצמי אצל חסידים בדורנו".}}. | |
|
| |
|
| לימוד החסידות קודם התפילה כולל לימוד [[מאמר|מאמרי]] [[חסידות חב"ד]], ו[[התבוננות]] לאחר הלימוד בחומר הנלמד, בקשר עם התפילה שבאה לאחר-מכן. | | לימוד החסידות קודם התפילה כולל לימוד [[מאמר|מאמרי]] [[חסידות חב"ד]], ו[[התבוננות]] לאחר הלימוד בחומר הנלמד, בקשר עם התפילה שבאה לאחר-מכן. |
שורה 27: |
שורה 12: |
| הלימוד לא צריך להישאר כמשהו תיאורטי ושכלי בלבד, אלא עליו לחדור פנימה. על האדם להסיק מהנלמד פעולה ל[[מעשה]], שתגרום לו להשתנות לטובה ולפעול בעצמו התקרבות לבוראו. | | הלימוד לא צריך להישאר כמשהו תיאורטי ושכלי בלבד, אלא עליו לחדור פנימה. על האדם להסיק מהנלמד פעולה ל[[מעשה]], שתגרום לו להשתנות לטובה ולפעול בעצמו התקרבות לבוראו. |
|
| |
|
| בשעת התפילה עצמה, מתבוננים ב[[פירוש מילות התפילה]], על-פי [[פנימיות התורה]] שהיא תורת החסידות. | | בשעת התפילה עצמה, מתבוננים בפירוש מילות התפילה, על-פי [[פנימיות התורה]] שהיא תורת החסידות. |
|
| |
|
| נוהגים לנגן [[ניגון]] חסידי במשך התפילה בכדי להיטיב את ה[[התבוננות]] במילים, ובכדי לפעול הזזה בלב המתפלל{{הערה|ספר השיחות תש"ב עמוד 134.}}. הרבי הורה שבדורנו יש להתפלל מתוך שירה{{הערה|[[דבר מלכות בשלח]].}}. מנהג החסידים לבכות בזמן התפילה וכל המרבה לבכות בתפילה, הוא בעל מדריגה גבוהה יותר. אך יש צורך באמירת תהלים קודם התפילה, בכדי שהדמעות יהיו אמיתיות{{הערה|ליקוטי דיבורים חלק ג' (מתורגם) עמוד 699.}}. | | נוהגים לנגן [[ניגון]] חסידי במשך התפילה בכדי להיטיב את ה[[התבוננות]] במילים, ובכדי לפעול הזזה בלב המתפלל {{הערת שוליים|'נגינה בכלל ובתפילה בפרט, היא מדרכי החסידים.. חב"דניק מנגן בתפילה'. ספר השיחות תש"ב עמוד 134.}}. |
|
| |
|
| בחב"ד עבודת התפילה הודגשה דווקא באריכות הזמן{{הערה|[[ליקוטי שיחות]] חלק ה' עמוד 289.}}, וכך חסידים רבים נוהגים להתפלל שעות ארוכות בכדי להצליח ולהתפלל כראוי, עד כמה שניתן. | | בחב"ד עבודת התפילה הוגדה דווקא באריכות הזמן {{הערת שוליים|'צריכה להיות האריכות בזמן דווקא. ישנם כאלו הסבורים שביכולתם לפעול זאת במיעוט זמן – 'טוב מעט בכוונה'.. אבל למעשה אינו כן. כי אם חסר בזמן, חסר גם בכוונה. אלא צריכים התבוננות הדורשת אריכות בזמן דווקא. והראיה, שאדמו"ר הזקן כותב באגרת הקודש שיאריכו בתפילה 'ערך שעה ומחצה לפחות' ואם היו יכולים לפעול זאת במיעוט זמן, אזי אדמו"ר הזקן לא היה דורש ועוד בתוקף כל כך שיהיה אריכות בזמן דווקא'. [[ליקוטי שיחות]] חלק ה' עמוד 289.}}, וכך חסידים רבים נוהגים להתפלל שעות ארוכות בכדי להצליח ולהתפלל כראוי, עד כמה שניתן. |
|
| |
|
| בימי החול, תופעה זו מצויה פחות, מפאת קוצר הזמן, אך ביום ה[[שבת קודש]] בה חסידים פנויים יותר לעבוד את בוראם, תופעה זו רחבה הרבה יותר{{הערה|ממכתב [[הרבי]] ל[[תמים]] ([[אגרות קודש אדמו"ר שליט"א]], חלק כ' עמוד נ"ב): "אופן התפילה במצבו, בימי ה[[שבת קודש]] והיום טוב יכול להאריך (בתחילה קצת), ובימות החול לעת עתה בפירוש המלות לבד, כיון שהרי קשור הוא בסדרי ה[[ישיבה]], וגם להעיר ככתבו במכתבו, מ[[קונטרס התפילה]] בזה".}}
| | בחסידות מודגש, שהדרישה להתפלל באריכות היא מכל אחד ואחד ולא רק לאנשי מעלה{{הערת שוליים|'להתפלל תפילה חסידית יכולים כולם, לא רק רבים אלא כולם'. ספר השיחות תש"ב עמוד 133.}} {{הערת שוליים|'יש טוענים אשר מצד מעמדם ומצבם אינם שייכים לעבודת התפילה.. הרי סיפור זה הוא מופת חותך, אשר גם הפשוטים בידיעה והשגה, הנה כאשר יתבוננו אשר בכל נברא ונברא (ש'בדבר השם שמים נעשו') ישנו ה'אחד', הנה בהתבוננות זו עצמה יכולים להתפלל ארבעים שנה רצופות'. ליקוטי שיחות חלק י"ד עמוד 224.}} {{הערת שוליים|'תפילה באריכות זה נוגע לכל אחד ואם רוצה שיתווכח עם אדמו"ר הזקן'. מאמר דיבור המתחיל 'מים רבים' תשכ"ה.}}. |
|
| |
|
| === אצל הרבי ===
| | בימי החול, תופעה זו מצויה פחות, מפאת קוצר הזמן, אך ביום ה[[שבת קודש]] בה חסידים פנויים יותר לעבוד את בוראם, תופעה זו רחבה הרבה יותר{{הערת שוליים|ממכתב [[הרבי]] ל[[תמים]] ([[אגרות קודש אדמו"ר שליט"א]], חלק כ' עמוד נ"ב): "אופן התפלה במצבו, בימי ה[[שבת קודש]] והיום טוב יכול להאריך (בתחילה קצת), ובימות החול לעת עתה בפירוש המלות לבד, כיון שהרי קשור הוא בסדרי ה[[ישיבה]], וגם להעיר ככתבו במכתבו, מ[[קונטרס התפילה]] בזה".}} |
| הרב [[חס"ד הלברשטם]] מספר שפעמים רבות הרבי לא התפלל יחד עם הציבור אלא רק היה מראה כלפי חוץ כך, ולאחמ"כ כשחזר לבית התפלל בחדרו באריכות יתירה (שחרית באורך של כשלוש וחצי שעות){{מקור}}.
| |
|
| |
|
| == לקריאה נוספת == | | == לקריאה נוספת == |
| *ארגון '[[לחלוחית גאולתית]]', ספר '''[https://77012.blogspot.com/2022/12/blog-post_7.html עבודת התפילה בדור השביעי]''' (ב' חלקים), תשפ"ב | | *[[ועד חיילי בית דוד (770)]], [http://www.chabad.info/images/notimage/45076_he_1.pdf עבודת התפילה] - קובץ על מהותה וענינה של התפילה {{PDF}} |
| *'''הבידוד של ה'עובדים' המתבוננים''', שבועון כפר חב"ד גליון 1849 עמוד 34
| | *'''[http://4ysc01p1vhw140bqmvpyqhpw.wpengine.netdna-cdn.com/wp-content/uploads/2016/09/14-09-2016-12-43-55-DOC-20160908-WA0056.pdf עבודת התפילה]''' {{PDF}} קובץ בסדרת 'לעבדך באמת' בהוצאת מערכת '[[ארגון 'לכשיפוצו'|לכשיפוצו]]' |
| *'''בפאריז ראיתי כמה מהם מתפללים באריכות''', במדור 'חיי רבי' שבועון כפר חב"ד גליון 1919 עמוד 28
| |
|
| |
|
| ==קישורים חיצוניים== | | ==קישורים חיצוניים== |
| *'''[https://77012.blogspot.com/search/label/%D7%A2%D7%91%D7%95%D7%93%D7%AA%20%D7%94%D7%AA%D7%A4%D7%99%D7%9C%D7%94 מאות כתבות תוכן בנושא 'עבודת התפילה' במשנת חסידות חב"ד ליובאוויטש]''', באתר '[[לחלוחית גאולתית]]' {{לחלוחית}}
| |
| *'''[http://www.he.chabad.org/library/article_cdo/aid/3366909 למה כדאי להאריך בתפילה?]''' {{בית חבד}} אתר בית חב"ד | | *'''[http://www.he.chabad.org/library/article_cdo/aid/3366909 למה כדאי להאריך בתפילה?]''' {{בית חבד}} אתר בית חב"ד |
| *הרב ישעיהו גולדברג, '''[http://4ysc01p1vhw140bqmvpyqhpw.wpengine.netdna-cdn.com/wp-content/uploads/2017/02/03-02-2017-16-39-15-דרך-תמים-ד.pdf עבודת התפילה בדור השביעי]''' [[דרך תמים (גליון)|דרך תמים]] שבט תשע"ז {{קישור שבור|כ"ח אייר תשפ"ג}} | | *הרב ישעיהו גולדברג, '''[http://4ysc01p1vhw140bqmvpyqhpw.wpengine.netdna-cdn.com/wp-content/uploads/2017/02/03-02-2017-16-39-15-%D7%93%D7%A8%D7%9A-%D7%AA%D7%9E%D7%99%D7%9D-%D7%93.pdf עבודת התפילה בדור השביעי]''' [[דרך תמים (גליון)|דרך תמים]] שבט תשע"ז |
| *הרב יעקב אלטיין, '''[https://toratchabad.com/עבודת-התפלה-בחייו-ובמשנתו-של-רבנו-הזקן-בעל-התניא-והשוע עבודת התפילה בחייו ובמשנתו של רבנו הזקן]''', באתר [[תורת חב"ד לבני הישיבות]]
| |
| * [https://www.yeshiva.org.il/midrash/13921 יחידות האדמו"ר מתולדות אהרן אצל הרבי, העוסקת בעניין עבודת התפילה] באתר ישיבה
| |
| *'''[https://chabad.info/wp-content/uploads/2021/02/24-02-2021-12-06-49-0.1-אינפו-הזאל.pdf גליון נושא: עבודת התפילה]''', בטאון ישיבת [[תומכי תמימים נוף הגליל]] {{PDF}}{{אינפו}}
| |
| *'''[https://chabad.info/beis-medrash/613658/ פאנל על 'עבודת התפילה' שנערך בצפת על ידי ארגון 'לחלוחית גאולתית' בתשע"ט]''' {{אינפו}}
| |
| *''[https://chabad.info/beis-medrash/725464/ פאנל על 'עבודת התפילה' שנערך בשכונת קראון הייטס בתשרי תשפ"ב על ידי ארגון 'לחלוחית גאולתית']''', {{אינפו}}
| |
| *'''[https://77012.blogspot.com/2020/04/blog-post.html מאות ציטוטים ומקורות על 'עבודת התפילה']''', באתר '[[לחלוחית גאולתית]]' {{לחלוחית|}}
| |
| *'''[https://chabad.info/wp-content/uploads/2022/09/20-09-2022-15-55-07-%D7%97%D7%95%D7%91%D7%A8%D7%AA-%D7%94%D7%A2%D7%A8%D7%95%D7%AA-%D7%A7%D7%A0%D7%97.pdf-1.pdf שייכות עבודת התפילה לכל אחד, והסדר שבזה קובץ הערות התמימים ואנ"ש צפת גליון קנח, עמוד 114] {{PDF|}}
| |
| *'''[https://77012.blogspot.com/2023/03/blog-post_67.html הוידאו המלא של הפאנל ההיסטורי 'תבוא לפניך תפילתי' עם גדולי המשפיעים]''', באתר '[[לחלוחית גאולתית]]' {{לחלוחית|}}
| |
| *[https://chabad.info/video/beis-medrash-video/956616/ הרב הרצל: מי שיכול להשקיע באריכות התפילה – שלא יעלה חזן] {{אינפו}}
| |
| *'''[https://chabad.info/video/beis-medrash-video/962302/ ר' מענדל: "אותו רבי שתובע 'מבצעים' תובע להתפלל באריכות"]''' {{אינפו}}
| |
| | |
| ==ראו גם==
| |
| * [[עובד]]
| |
| * [[תפילה]]
| |
| * [[קונטרס התפילה]]
| |
|
| |
|
| {{תפילה}}
| |
| {{הערות שוליים}} | | {{הערות שוליים}} |
| [[קטגוריה:עבודת ה']] | | [[קטגוריה:עבודת ה']] |
| [[קטגוריה:נפש]] | | [[קטגוריה:נפש]] |
| [[קטגוריה:תורת החסידות]] | | [[קטגוריה:חסידות]] |