עריכת הדף "סוראז"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 4: | שורה 4: | ||
== היסטוריה == | == היסטוריה == | ||
יהודים התיישבו כנראה לראשונה בסוראז' בתקופת נשיאותו של [[אדמו"ר | יהודים התיישבו כנראה לראשונה בסוראז' בתקופת נשיאותו של [[אדמו"ר הצמח צדק]]. בשנת [[תרנ"ח]] מנתה הקהילה היהודית בסוראז' כ-2,398 איש, שהיוו 60 אחוזים מכלל האוכלוסייה. | ||
יהודי סוראז' סבלו מפוגרומים ב[[תשרי]] [[תרס"ו]] ובסוף החורף ובאביב [[תרע"ח]]. בשנת [[תרע"ט]] בוצע פוגרום בסוראז' על ידי חיילי הצבא האדום. עד [[תרצ"ט]] הידלדלה האוכלסיה היהודית וחיו בה רק כאלפיים יהודים, כחמישית מכלל האוכלוסייה. | יהודי סוראז' סבלו מפוגרומים ב[[תשרי]] [[תרס"ו]] ובסוף החורף ובאביב [[תרע"ח]]. בשנת [[תרע"ט]] בוצע פוגרום בסוראז' על ידי חיילי הצבא האדום. עד [[תרצ"ט]] הידלדלה האוכלסיה היהודית וחיו בה רק כאלפיים יהודים, כחמישית מכלל האוכלוסייה. | ||
בזמן [[מלחמת העולם השנייה]], נכבשה העיירה על ידי הנאצים בכ"ד באב [[תש"א]]. היהודים נאלצו להיכנס לגטו, ולאחר מכן נהרסו הבתים שעזבו ולאחר מכן נשרפו. בחודש ניסן [[תש"ב]] נורו כל אסירי הגטו ליד הכפר קיסלובקה. סוראז' שוחררה על ידי הצבא האדום בכ"ה באלול [[תש"ג]]. | בזמן [[מלחמת העולם השנייה]], נכבשה העיירה על ידי הנאצים בכ"ד באב [[תש"א]]. היהודים נאלצו להיכנס לגטו, ולאחר מכן נהרסו הבתים שעזבו ולאחר מכן נשרפו. בחודש ניסן [[תש"ב]] נורו כל אסירי הגטו ליד הכפר קיסלובקה. סוראז' שוחררה על ידי הצבא האדום בכ"ה באלול [[תש"ג]]. | ||
==רבני העיירה== | ==רבני העיירה== | ||
שורה 21: | שורה 19: | ||
לאחר מכן התמנה הרב [[משה אקסלרוד]] לרב העיירה. כאשר התמנה לרב העיר כתב אליו אדמו"ר הריי"צ{{הערה|אג"ק ח"א ע' תקסא אגרת טו.}} "הנני לברכו בברכת מז"ט בעד קבלתו הרבנות הכבודה בעי"ת סוראז יע"א, אשר מאז ומעולם ישבו שם אנשי שם". | לאחר מכן התמנה הרב [[משה אקסלרוד]] לרב העיירה. כאשר התמנה לרב העיר כתב אליו אדמו"ר הריי"צ{{הערה|אג"ק ח"א ע' תקסא אגרת טו.}} "הנני לברכו בברכת מז"ט בעד קבלתו הרבנות הכבודה בעי"ת סוראז יע"א, אשר מאז ומעולם ישבו שם אנשי שם". | ||
למרות רדיפות הממשלה, כשהגיע הרב אקסלרוד לשמש כרב, הרחיב את החיידר המקומי והוסיף בו כיתות{{הערה|[[תולדות חב"ד ברוסיא הסובייטית]] עמ' לח.}}. כמו כן אסף 12 בחורים, בקיץ שנת [[תרפ"ז]], ופתח ישיבת [[תומכי תמימים]] מחתרתית | למרות רדיפות הממשלה, כשהגיע הרב אקסלרוד לשמש כרב, הרחיב את החיידר המקומי והוסיף בו כיתות{{הערה|[[תולדות חב"ד ברוסיא הסובייטית]] עמ' לח.}}. כמו כן אסף 12 בחורים, בקיץ שנת [[תרפ"ז]], ופתח ישיבת [[תומכי תמימים]] מחתרתית. המגיד שיעור היה הרב התמים [[ישעיה אלעווסקי]]. הסיכון היה יום יומי, ובחורף [[תרצ"ב]] ר' משה נאסר, אך לפועל בדרך נס הוא ישב במאסר רק תקופה קצרה. לאחר מאסרו עזב את הרבנות בסוראז ועבר בהוראת [[אדמו"ר הריי"צ]] ל[[לנינגרד]] על מנת להשתדל משם לקבלת האישורים עבור יציאה מברית המועצות{{הערה|[[תולדות חב"ד ברוסיא הסובייטית]] עמ' שסט.}}. | ||
==חסידים ילידי העיירה== | |||
*ר' [[אברהם אליהו אשרוב]] | |||
*ר' [[חיים הורביץ (טשקנטֶר)]] | |||
{{עיירות ברוסיה הלבנה}} | {{עיירות ברוסיה הלבנה}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} |