גרסה אחרונה |
הטקסט שלך |
שורה 1: |
שורה 1: |
| ה[[ניגון]] '''"וַיְהִי בִּימֵי אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ"''' הוא ניגון שמחה חסידי לפסוק הראשון ב[[מגילת אסתר]]. | | ה[[ניגון]] '''"וַיְהִי בִּימֵי אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ"''' הוא שיר חסידי לפסוק הראשון ב[[מגילת אסתר]]. |
|
| |
|
| ==מילות הניגון==
| | מילות הניגון: "ויהי בימי אחשוורוש המולך מהודו ועד כוש, שבע ועשרים ומאה מדינה" (מתוך המגילה). |
| {{ציטוט|'''וַיְהִי בִּימֵי אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ הוּא אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ הַמֹּלֵךְ מֵהֹדּוּ וְעַד כּוּשׁ שֶׁבַע וְעֶשְׂרִים וּמֵאָה מְדִינָה'''|[[מגילת אסתר]] א, א}}.
| |
|
| |
|
| == מקור הניגון == | | == מקור הניגון == |
שורה 9: |
שורה 8: |
| יש אומרים כי המלים הצטרפו לניגון לאחר שבחור ירד מה[[זאל הקטן]] ל[[שאלאש]] לאחר ששתה '[[משקה]]' כשהוא מצמיד את מילות המגילה לניגון{{הערה|מקור הדברים מר' [[שמואל קראוס]]}}. | | יש אומרים כי המלים הצטרפו לניגון לאחר שבחור ירד מה[[זאל הקטן]] ל[[שאלאש]] לאחר ששתה '[[משקה]]' כשהוא מצמיד את מילות המגילה לניגון{{הערה|מקור הדברים מר' [[שמואל קראוס]]}}. |
|
| |
|
| [[חסידים]] אימצו ניגון חסידי תוסס ושמח זה המחדיר את אווירת [[חג הפורים]] למילים אלו. מידי שנה היו מתחילים לשיר ניגון זה בפני [[הרבי]] כאשר נכנס ל-[[770]] ב[[שבת מברכים]] [[חודש אדר]]{{הערה|ב[[שנה מעוברת]] היו מתחילים ב[[שבת]] מברכים של [[חודש אדר]] ראשון}}, והשירה נמשכה כשהרבי מעודד את הניגון. במשך כל החודש היו שרים את הניגון רבות בפני הרבי, ובמיוחד ב[[התוועדות|התוועדויות]] של הרבי ב[[פורים]]. | | [[חסידים]] אימצו ניגון חסידי תוסס ושמח זה המחדיר את אווירת [[חג הפורים]] למילים אלו. לראשונה שרו את הניגון בפני [[הרבי]] כאשר נכנס ל-[[770]] ב[[שבת מברכים]] [[אדר ראשון]], והשירה נמשכה כשהרבי מעודד את הניגון. במשך החודשיים שאחר כך, [[אדר ראשון]] ו[[אדר שני]], ניגנו את הניגון רבות, ובמשך השנים הפך הניגון להיות חלק בלתי נפרד מהווי [[חג הפורים]] של [[חסידי חב"ד]]. |
|
| |
|
| בהתוועדות [[חג הפורים]] שנת [[תשכ"ח]] אמר [[הרבי]]: "...מן הנכון והראוי שיהיה ניגון המיוחד בפרט לימי הפורים - על דרך שיש אצל חסידים הניגון "פדה בשלום" הקשור עם י"ט כסלו, ועל דרך זה ניגונים הקשורים עם "הקפות", ועל דרך זה ניגונים הקשורים עם חג הפסח וכיו"ב.
| | הניגון הושר רבות ב[[התוועדות|התוועדויות]] של הרבי בחג הפורים במשך השנים. |
| אמנם בשביל זה צריכים מישהו שמחבר ניגונים, והרי אין זה ה"אומנות" שלי... ובכן, חיפשתי בתורה, אולי אוכל למצוא מן המוכן ניגון הקשור עם פורים, ואכן - בלי יגיעה יתרה - מצאתי: במסכת מגילה, בביאור הפסוק שבו נתפרש מה שפעל פורים אצל כל בני ישראל - "ליהודים היתה אורה ושמחה וששון ויקר", איתא: "שמחה זה יום טוב, שנאמר: 'ושמחת בחגך'". ומזה מובן, שהניגון "ושמחת בחגך", יש לו שייכות מיוחדת לפורים". - בהמשך, אמר הרבי: "וכיון שכבר ישנו ניגון שנתחבר על התיבות "ושמחת בחגך", הנה עד שיחברו ניגון מיוחד לימי הפורים, יהיה זה "ושמחת בחגך" (המובא בגמרא לענין "ליהודים היתה אורה ושמחה גו'") עם הניגון על תיבות אלו".
| |
| והתחיל הרבי לנגן: "ושמחת בחגך והיית אך שמח". {{הערה|שיחת פורים תשכ"ח, ס"ג-ס"ד. תורת מנחם, חלק נב, עמ' 110 ואילך.}}.
| |
|
| |
|
| בכל השנים ניגנו ב[[התוועדויות]] של [[פורים]] את ה[[ניגון]] "ויהי בימי" בלי המילים עד לשנות המ"מים. בשנת [[תשמ"ב]] [[תשמ"ג]] ו[[תשד"מ]] ניגנו את הניגון עם המילים והרבי עודד אותו, אחר כך, בשנים האחרונות היו מנגנים לפעמים עם המילים ולפעמים בלי המילים.
| | {{הערות שוליים}} |
|
| |
|
| ניגון זה הוא חלק בלתי נפרד מהווי [[חג הפורים]] של [[חסידי חב"ד]].
| | [[קטגוריה:ניגונים]] |
| | |
| ניגון זה הוא ניגון קפ"ב בפרוייקט [[מסורת הניגונים]].
| |
| | |
| ==ראו גם==
| |
| *[[שושנת יעקב לחסידי אדמו"ר הזקן]]
| |
| *[[שושנת יעקב מניקולייב]]
| |
| *[[ניגון בימי מרדכי ואסתר]]
| |
| == קישורים חיצוניים ==
| |
| *[https://chabadpedia.co.il/images/9/98/NSH_182_Simchah_-1_-_Vayehi_Bimei_Achashveirosh.mp3 '''לשמיעת הניגון'''] מאת הבעל-מנגן ר' דוד הורביץ {{שמע}}
| |
| * [http://www.he.chabad.org/library/article_cdo/aid/649128 הרבי מעודד את שירת הניגון] "ויהי בימי אחשוורוש", באתר [[בית חב"ד (אתר)|בית חב"ד]] {{וידאו}}
| |
| | |
| {{פורים|}}
| |
| {{מסורת הנגינה}}
| |
| {{הערות שוליים}}
| |
| [[קטגוריה:ניגוני ריקוד]] | |
| [[קטגוריה:פורים]] | | [[קטגוריה:פורים]] |
| [[קטגוריה:ניגוני פורים]]
| |
| [[קטגוריה:ניגוני שמחה]]
| |