עריכת הדף "
משתמש:Men770/יחזקאל שרגא הלברשטאם
"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
נראה שהעריכה כבר בוטלה.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
{{דמות |שם=רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם |כינוי=האדמו"ר משינאווא |חיבורו העיקרי=דברי יחזקאל |תאריך לידה=[[כ' בשבט]] [[ה'תקע"ה]] |מקום לידה=[[טרנוגרוד]] |תאריך פטירה=[[ו' בטבת]] [[ה'תרנ"ט]] |השתייכות=[[שינאווא]] |הבא=רבי [[משה הלברשטאם (שינאווא)|משה הלברשטאם]] |אב=רבי [[חיים הלברשטאם]] מ[[חסידות צאנז|צאנז]] |אישה=טאבע בת רבי אריה לייביש ליפשיץ, דבורה בת רבי מרדכי זילברשטיין מהולשיץ, בריינדיל בת רבי [[יהודה צבי הירש אייכנשטיין]] מ[[ראזלא]], חנה רחל בת הרב צבי הירש רמר"ז, שיינדיל בת הרב אברהם גבירצמן מ[[גורליץ]] |ילדים='''מזיווג ראשון:''' דרעזיל, רבי נפתלי. '''מזיווג שני:''' חיה שרה, רבי [[משה הלברשטאם|משה]] משינאווא. '''מזיווג רביעי:''' מרים מלכה, פייגא ביילא, רבי [[אברהם שלום הלברשטאם|אברהם שלום]] מ[[חסידות סטרופקוב|סטרופקוב]], רבי אריה לייביש מ[[טארנא]], רבי [[שמחה ישכר בער הלברשטאם|שמחה ישכר בער]] מ[[צישינוב]] |תלמידיו=רבי יחזקאל רבינוביץ "הכנסת יחזקאל" מראדומסק ואחיו רבי [[נתן נחום הכהן רבינוביץ]] הרבי מקרימילוב רבי [[צבי הירש שפירא]] ובנו רבי [[חיים אלעזר שפירא]] מ[[חסידות מונקאטש|מונקאטש]] רבי [[מאיר שלום רבינוביץ]] מ[[חסידות פוריסוב|קאלושין]] רבי מאיר הורוביץ מ[[חסידות לינסק|לינסק]] רבי שמואל הורוביץ מ[[חסידות דמביץ|דמביץ]] רבי יוסף אריה לייב פרישרמן מ[[חסידות יאריטשוב|טומשוב]] רבי יחזקאל רוטר מ[[חסידות האדאס|האדאס]] רבי [[משה יצחק גווירצמן]] מ[[חסידות פשעווארסק|פשעווארסק]] רבי יחיאל מאיר מ[[חסידות אוסטרובצה|אסטרובצה]] רבי משה פנט מדעש ובנו רבי [[יחזקאל פנט (אדמו"ר)|יחזקאל פנט]] מדעש }} רבי '''יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווה''' ([[כ' בשבט]] [[ה'תקע"ה]] - [[ו' בטבת]] [[ה'תרנ"ט]]) היה בנו הבכור של רבי [[חיים הלברשטאם]] מ[[חסידות צאנז|צאנז]]. [[אדמו"ר]], רב, זקן צדיקי דורו ומייסד [[חסידות שינאווא|שושלת שינאווא]]. מכונה '''הדברי יחזקאל''' על שם ספרו. ==תולדותיו== רבי יחזקאל שרגא נולד ב[[טרנוגרוד]], עוד שאמו הייתה בהריונה הגיעה לקבל ברכה מהחוזה מלובלין שעמד בפניה ואמר לה שהולד שבבטנה עתיד להאיר את העולם. מילדותו עבד את ה' במסירות נפש והתייגע בלימוד ובתפילה באופן מבהיל בגיל חמש-עשרה נישא לבתו של רבי [[אריה לייב ליפשיץ]] בעל ספר "אריה דבי עילאי"{{הערה|מייסד [[חסידות וישניצא]]}}, ועבר לגור ליד חותן חמיו, רבי [[משה טייטלבוים (הראשון)|משה טייטלבוים]] בעיירה [[אויהל]] ב[[הונגריה]] שממנו למד הרבה בעיקר לא לזוז נימה מפסקי השולחן ערוך וגם צפייה יום יומית לגאולה. כשנפטרה אשתו, לאחר תשע שנים נישא לאחייניתה, ממנה התאלמן לאחר שבע שנים. אחר כך הלך ללמוד חסידות ועבודת ה' אצל רבי אשר ישעיה מרופשיץ ואצל רבי צבי הירש מרמינוב ורבי שלום מבעלז, למרות שהיה מבקר אצל הרבה צדיקים ומחשיב את כולם בעיקר החשיב את השלושה הנ"ל ובעיקר את השר שלום מבעלז אותו ראה כרבו ולא היה זז מהנהגותיו. כיהן כ[[רב]] ב[[רודניק על נהר הסן|רודניק]] אחר כך התחתן עם ביתו של רבי יהודה צבי מראזדלא שם למד מחותנו את חכמת הקבלה באופן מעמיק ובשנת [[ה'תר"ח|תר"ח]] ([[1848]]) מונה לרב ב[[רוזדול]]. לאחר מכן שימש כ[[רב]] בשינובה, אחר כך התחתן עם חנה רחל קורבת משפחתו של השר שלום מבעלז ואחר כך התמנה לרב ב[[סטרופקוב]] בשנת [[ה'תרכ"ט|תרכ"ט]] ביקר ב[[ארץ ישראל]] ושהה ב[[צפת]] וב[[ירושלים]]. בצפת יסד [[בית כנסת]] ו[[מקוה]] שקיים עד היום, וידוע כבית הכנסת צאנז. בשנת [[ה'תרל"א|תרל"א]] חזר לגליציה{{הערה|על ביקורו זה ראו '''מרכבת יחזקאל''', [[כולל חבת ירושלים]], [[ברוקלין]] שבט תשע"ה.}}.לאחר פטירת אביו היה לרב בצאנז למשך שנה ואז ויתר לאחיו. לאחר מכן חזר לשינובה וכיהן בה באדמו"רות ונודע כראש צדיקי גלציה ואחד מגדולי צדיקי הדור שהיו ואלפים ורבבות חסידים היו לו כולל גאונים ואדמור"ים התפרסם הן בגדלותו בתורה בנגלה ובנסתר ובעיקר בהיותו פוסק ובעיקר בעבודתו ותפילתו בקדושה ובטהרה שאלפים כולל גאונים וצדיקים התעוררו מתפילתו גם נודע כבעל רוח הקודש ובעל מופתים וכמתקן נשמות ומוציא דיבוקים הרבה עדויות היו על פעולתו בענין זה בעיקר בזמן שהיה מקדש על היין בליל שבת קודש. בעיקר נודע במידת האמת ולא נשא פנים לאף אדם הן לעצמו והן לאחרים אפילו לאביו וחלק עליו בכמה פסקי הלכה ידועים ובכמה ענינים, אם זאת כבדו מאוד בתור גאון וקדוש. גם אביו כבדו וכתב בספרו שבנו לא ישקר אפילו עם יביאו לו כל חללי דעלמא. דברי תורתו נאספו בספר "דברי יחזקאל" על ידי תלמידו רבי עקיבא הכהן ליבער מיאשניצא. הספר יצא לראשונה בשנת [[תרס"א]]. בספר יש תורות על התורה, חגים, [[תהילים|תהלים]], [[משלי]], [[שיר השירים]], תפילות, שבת, [[מסכת אבות]], אגדות, אמירת תורה, [[מדרש רבה]], וכן הערות שכתב על ה[[משנה|משניות]], [[תלמוד|גמרא]], [[שולחן ערוך|שו"ע]], וספר 'בנאות דשא'. בסוף מצורפות מספר טיוטות של [[שאלות ותשובות|תשובות]] בהלכה ששלח (הטיוטות נשמרו אצלו מכיוון שהיו בהן טעויות{{הערה|הקדמת בני המחבר}}). רבי יחזקאל לא אמר תורה בקביעות שכן היה תמיד אומר שדברי תורה על דרך החסידות צריך לומר רק מה ששומעים מהשמים וכמו שמעידים בניו '''"כי טרם הוציא דברי תורה מפיו שקל במאזני צדק ובהתבודדות מחשבתו הקדושה ובדבקות רב ועצום, ונודע אשר לא הגיד כי אם את אשר נשלח לו מן השמים בלתי לה' לבדו"'''. רבי יחזקאל הוציא לאור את הספרים 'אור החמה' (פירוש ל[[ספר הזוהר|זוהר]] המהווה חלק שני מספר 'קריית ארבע' של ר' [[אברהם אזולאי]]) בשנת [[תרנ"ז]] ו'זהרי חמה' (ספר של ר' אברהם אזולאי המהווה קיצור של פירוש הזוהר של ר' [[אברהם גאלאנטי]]) בשנת [[תרמ"א]]. בסוף חנוכה תרנ"ט חלה בשיתוק במוחו וב[[ו' בטבת]] [[תרנ"ט]] הסתלק על רגעי הסתלקותו כותבים בניו '''"ואשר ראו עיננו את העבודות והמסירות נפש והדבקות שהיה לו בעת פטירתו אי אפשר לעלות על הכתב ועליו בצדק נאמר קדוש מבואו ועד צאתו"'''. == על אדמו"ר הזקן וספר התניא == פעם היו הרבה חסידים בבית מדרשו ולא היה מקום ואז אמר שגם שמי שבחוץ נקרא כאילו עומד בפנים והביא ראיה לדבריו ואמר "הרי לבעל התניא היו שמונים אלף חסידים וממילא גם שהיו מגיעים הרבה לא היה מקום לכולם והיו כאלה שעמדו בחוץ ובכל זאת נקרא שהיו בפנים". פעם אחת למד אחד מחסידיו בספר התניא ומרוב התלהבותו אמר התניא הקדוש אמר לו רבי יחזקאל שקדוש אומרים רק לשלשה ספרים הזוהר השל"ה והאלשיך\האור החיים, אחר כך חשב שמא פגע בכבודו של ספר התניא וצם וסיגף את עצמו צומות הרבה. פעם כשלמד שולחן ערוך אדמו"ר הזקן אמר בקורת רוח "זהו פוסק". == הצפייה למשיח == כל ימיו ציפה למשיח ולגאולה וניסה להביאה ולהחישה והיה מתקן את חומות הדת ומחזק את קיום המצוות עד כדי כך שהיה בעצמו נוסע לאותם מקומות לתקנם. בסוף ימיו אמר שקץ הגאולה על פי הזוהר ומפרשיו הוא בתרס"ו הדבר גרם רעש גדול ואחרי פטירתו הוציא תלמידו "הדרכי תשובה" ממונקאטש קול קורא שאין לדעת את קץ והגואלה וזה נעלם מכולם אפילו מרבו. בנו רבי אברהם שלום טען שפעולה זו הרסה . ==ילדיו== מאשתו הראשונה טאבע, בת רבי אריה לייביש ליפשיץ: * דרעזיל, אשת הרב פנחס תאומים-פרנקל רב ב[[בוקובסקו|בוקאווסק]] וב[[צישינוב]] (נינו של ה[[ברוך טעם]] חמיו של רבי חיים מצאנז). * הרב נפתלי הלברשטאם ([[י"ד בחשוון]] [[תקצ"ח]] - [[כ"א בכסלו]] [[תרכ"ד]]). בזיווג ראשון חתנו של רבי אהרן מרימנוב (בן רבי אשר ישעיה מ[[חסידות רופשיץ|רופשיץ]]) ובזיווג שני חתנו של רבי משולם זושא חתן רבי [[יעקב ישראל מצ'רקס]]. אביו הוציא את דברי תורתו בספר "איילה שלוחה". מאשתו השנייה דבורה בת גיסו הרב מרדכי זילברשטיין רבה של הולשיץ (חתן רבי אריה לייביש ליפשיץ): * חיה שרה אשת הרב אלעזר בינדיגר משינאווא בנו של רבי שמואל זנוויל חתן חתנו של רבי אלעזר מ[[חסידות ליז'ענסק|ליז'ענסק]]. היא הייתה אימו של הרב [[אלימלך בינדיגר]], שהיה [[אדמו"ר]] מ[[חסידות דעש|דעש]]. * הרב [[משה הלברשטאם (שינאווא)|משה הלברשטאם]] ([[ט' באב]] [[תר"ב]] – [[י"ב בחשוון]] [[תרע"ט]]), ממלא מקום אביו בשינאווא ולאחר מכן ב[[נובי סונץ'|צאנז]]. מאשתו השלישית בריינדיל, בת רבי [[יהודה צבי הירש אייכנשטיין]] מ[[ראזלא]] בנו של [[משה אייכנשטיין|רבי משה]] מ[[סאמבור]] וחתן דודו רבי [[צבי הירש אייכנשטיין]] ה"עטרת צבי" מ[[חסידות זידיטשוב|זידיטשוב]] לא נולדו לו ילדים. מאשתו הרביעית חנה רחל{{הערה|אלמנת הרב סנדר רוקח בנו של הרב אלעזר בנו של [[השר שלום]].}} בת הרב צבי הירש רמר"ז רב בלשנוב (אחיה של הרבנית [[מלכה רוקח]]): * מרים מלכה אשת הרב נפתלי רובין רב ב[[וישניצה (פולין קטן)|וישניצה]]. צאצא של רבי [[נפתלי צבי הורוביץ]]. * פייגא ביילא אשת הרב מנחם מנדל הלברשטאם רב ב[[פריסטיק]] וב[[דוקלא]] (בן רבי [[אריה לייבוש הלברשטאם (דוקלה)|אריה לייבוש]] מ[[חסידות קשאנוב#גזע דוקלא|דוקלה]]). * רבי [[אברהם שלום הלברשטאם|אברהם שלום]] ([[תשרי]] [[ה'תרי"ז]] - [[ו' בסיוון]] [[ה'ת"ש]]) אבי [[חסידות סטרופקוב]]. * רבי אריה לייביש (בערך [[תר"כ]]- [[ג' בתמוז]] [[תר"צ]]) מ[[טארנא]]. * רבי [[שמחה ישכר בער הלברשטאם|שמחה ישכר בער]] ([[תר"ל]] - [[כ' בטבת]] [[תרע"ד]]) אדמו"ר ורב ב[[צישינוב]] <!-- https://www.google.com/maps/@50.244966,23.128101,3a,75y,0.9h,109.51t/data=!3m4!1e1!3m2!1sp2ITTDsVzj3vBkAVHeZm8g!2e0?hl=en&rapsrc=gplus --> . מאשתו החמישית שיינדיל בת הרב אברהם גבירצמן מ[[גורליץ]], נכדו של רבי [[אלימלך מליז'נסק]] וסבו של רבי [[משה יצחק גווירצמן]] מ[[חסידות פשעווארסק|פשעווארסק]]; לא נולדו לו ילדים. ==תלמידיו== רבי יחזקאל שרגא היה גדול אדמו"רי גליציה בדורו, ונסעו אליו אף אדמו"רים ובני אדמו"רים עד שקרא לו ה'[[צבי הירש שפירא|דרכי תשובה]]': "הרבי של הרביים". בין תלמידיו היו: * רבי יחזקאל רבינוביץ "הכנסת יחזקאל" מראדומסק ואחיו רבי [[נתן נחום הכהן רבינוביץ]] הרבי מקרימילוב * רבי [[צבי הירש שפירא]] ובנו רבי [[חיים אלעזר שפירא]] מ[[חסידות מונקאטש|מונקאטש]] * רבי [[מאיר שלום רבינוביץ]] מ[[חסידות פוריסוב|קאלושין]] * רבי מאיר הורוביץ מ[[חסידות לינסק|לינסק]] * רבי שמואל הורוביץ מ[[חסידות דמביץ|דמביץ]] * רבי יוסף אריה לייב פרישרמן מ[[חסידות יאריטשוב|טומשוב]] * רבי יחזקאל רוטר מ[[חסידות האדאס|האדאס]] * רבי [[משה יצחק גווירצמן]] מ[[חסידות פשעווארסק|פשעווארסק]] * רבי יחיאל מאיר מ[[חסידות אוסטרובצה|אסטרובצה]] * רבי משה פנט מדעש ובנו רבי [[יחזקאל פנט (אדמו"ר)|יחזקאל פנט]] מדעש * רבי שלום מוסקוביץ משאץ. * רבי אברהם יהושע פריינד מנאסויד. * רבי אלעזר מרישא. {{הערות שוליים}}
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:דמות
(
עריכה
)
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:שורה אחת
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
דף משתמש
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
תרומות המשתמש
יומנים
צפייה בהרשאות המשתמש
דפים מיוחדים
מידע על הדף