עריכת הדף "משתמש:קרייזי אבאוט משיח/תעניות"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''ארבעת הצומות''' הם הצומות שנקבעו על ידי [[חז"ל]] לזכר מאורעות חורבן [[בית המקדש]] הראשון והשני. על צומות אלו התנבא הנביא{{הערה|זכריה ח, יט.}} {{ציטוטון|כה אמר ה' צבאות צום הרביעי וצום החמישי וצום השביעי וצום העשירי יהיה לבית יהודה לששון ולשמחה ולמועדים טובים}}. | |||
==הצומות== | |||
*[[עשרה בטבת]] - ביום זה החל המצור על ירושלים. | |||
*[[שבעה עשר בתמוז]] - ביום זה אירעו חמישה דברים: נשברו ה[[לוחות הברית|לוחות]], הובקעה העיר ירושלים, בוטל התמיד, שרף אפוסטמוס את התורה והועמד צלם בהיכל. | |||
*[[תשעה באב]] - ביום זה אירעו חמישה דברים: נגזרה הגזירה על דור המדבר שלא יכנסו לארץ, נחרב בית המקדש הראשון והשני, נחרש בית המקדש ונחרבה ביתר. | |||
*[[צום גדליה]] - נהרג גדליה בן אחיקם והתפזרה שארית הפליטה. | |||
כמו כן, [[תענית אסתר]] ב[[י"ג באדר]] - שאינה כלולה בארבעת הצומות, כיון שאינה שייכת למאורעות החורבן - לזכר התענית של יהודי שושן בזמן גזירת המן. | |||
==ביטול הצומות בזמן הזה== | ==ביטול הצומות בזמן הזה== | ||
בגמרא{{הערה|[[מסכת מגילה|מגילה]] ה, ב | בגמרא{{הערה|[[מסכת מגילה|מגילה]] ה, ב}} נאמר ש[[רבי יהודה הנשיא]] ביקש לעקור את תשעה באב - כאשר חל בשבת וממילא נדחה ליום ראשון - ואמר "הואיל ונדחה ידחה"; אך שאר החכמים לא הסכימו לכך. הרבי{{הערה|דבר מלכות בלק הערה 10}} מציין שדוקא רבי ביקש לעקור את הצום, בגלל הקשר המיוחד שלו למשיח - שהיה [[משיח שבדור|המשיח שבדורו]]. | ||
הגמרא{{הערה|[[מסכת ראש השנה|ראש השנה]] יח, ב | הגמרא{{הערה|[[מסכת ראש השנה|ראש השנה]] יח, ב}} אומרת "בזמן שיש שלום - יהיו לששון ולשמחה, יש גזרת המלכות - צום, אין גזרת המלכות ואין שלום - רצו מתענין רצו אין מתענין". אמנם, להלכה נפסק{{הערה|טור, שו"ע...}} שבזמן הזה קיבלו את התעניות לחובה ואסור לפרוץ גדר. | ||
בקהילות אשכנז (?) היה נהוג להכריז בשבת שלפני הצום: "צום פלוני יום פלוני יהפוך אותו הקב"ה לששון ולשמחה כמו שהבטיחנו בנחמות ונאמר אמן"{{הערה|אבודרהם, הובא בבית יוסף אורח חיים סוף סימן תק"נ - [[לקוטי שיחות]] חלק ט"ו שיחת עשרה בטבת הערה 4.}}. | |||
בשיחותיו של הרבי מבואר שכאשר הצום חל בשבת ונדחה לאחר השבת, ובשבת עצמה מתענגים באכילה ושתיה, זוהי טעימה מעין ביטול הצומות והפיכתם לשמחה בגאולה. ולכן בשבת זו יש להוסיף באכילה והשתיה, יותר מבכל שבת{{הערה|שיחת ש"פ בלק, י"ז תמוז תשמ"ח?? דבר מלכות בלק הנ"ל, דברים}}. | |||
כמו כן בליל הצום (בצומות מלבד תשעה באב, שמתחילים רק מהבוקר) - שבו אוכלים ושותים - מודגש יותר ענינו של הצום כעת רצון, שבו יש כח להביא את הגאולה ע"י ה[[תשובה]] ולבטל את הצום עוד לפני התחלתו{{הערה|[[דבר מלכות]] שיחת עשרה בטבת וש"פ ויחי [[תשנ"ב]] הערה 45.}}. | |||
==ביטולם לעתיד לבוא== | |||
הנביא אומר ש .. | |||
ועל פי זה פסקו ... שיתבטלו הצומות לעת"ל | |||
מדברי הרבי מובן שכאשר יהפכו הצומות לימים טובים, יקריבו בימים אלו [[קרבנות]]{{הערה|[[דבר מלכות]] שיחת ש"פ בלק [[תנש"א]] בסופה - {{ציטוטון|. . והן הקרבנות דימי המועדים (כולל גם ימים אלו שיהפכו לששון ולשמחה ולמועדים טובים) בבית המקדש השלישי . .}}. ולהעיר מ[[דבר מלכות]] שיחת ש"פ דברים [[תנש"א]] בסופה - {{ציטוטון|יותר מהשמחה ד"מועדים לשמחה" בשלש רגלים (אע"פ שאז מקריבים שלמי שמחה מן התורה)}}.}}. | |||
שמחת ימים טובים אלו תהיה גדולה יותר משאר הימים טובים, וגם מחג הפורים שלא יבטל לעתיד לבוא{{הערה|[[דבר מלכות]] בלק הנ"ל ס"ד.}}. | |||
[כמו כן ימי בין המצרים יהפכו... ולהעיר מדברי החת"ס הידועים (צוטט מבימים האחרונים באינפו)] | |||
בנוגע | בנוגע לתענית אסתר - שאמנם אינה שייכת לארבעת הצומות, כיון שאינה חלק מאירועי החורבן, ולכן גם בנין בית המקדש אינו קשור לביטולה{{הערה|שענין זה מורה, בפנימיות, על כך שמעלת יום זה כיום רצון לה' היא נעלית אפילו מענין הגאולה (שיחת תענית אסתר [[תשמ"ו]] - התוועדויות חלק ב' ע' ???)}} - מופיע ב[[שיחה|שיחות]] הרבי שגם היא תיהפך לשמחה{{הערה|ראה לדוגמא שם ע' ???. וכמו כן בכותרת שיחת תענית אסתר [[תשמ"ח]] - [[מוגה]] ([[התוועדויות]] חלק ב' ע' 401), נאמר "תענית אסתר - יהפך לשמחה".}}. | ||
==שלבים בביטול הצומות== | ==שלבים בביטול הצומות== | ||
הרבי מבאר{{הערה|[[לקוטי שיחות]] חלק ט"ו | [[הרבי]] מבאר{{הערה|[[לקוטי שיחות]] חלק ט"ו, שיחת עשרה בטבת.}} שישנם שני שלבים בביטול הצומות לעתיד לבוא: | ||
(א) '''ביטול הצומות והפיכתם לשמחה ''' - מכיון שבזמן הגאולה יהיה שלום, לא יהיה צורך להתענות על החורבן ולכן הצומות יתבטלו. וכיון שהשלום וביטול התענית הוא דבר המשמח, לכן יהיו ימים אלו ימים טובים וימי שמחה. | (א) '''ביטול הצומות והפיכתם לשמחה ''' - מכיון שבזמן הגאולה יהיה שלום, לא יהיה צורך להתענות על החורבן ולכן הצומות יתבטלו. וכיון שהשלום וביטול התענית הוא דבר המשמח, לכן יהיו ימים אלו ימים טובים וימי שמחה. | ||
( | (ג) בנוסף לכך, '''הפיכת האבל עצמו לששון''' - לא רק שישמחו בגלל '''ביטול''' הצום והמצב הגלותי, אלא אדרבה: השמחה תהיה בגלל '''הצום עצמו''', כיון שתתגלה מטרתו שכל מטרת הצום היא כדי להגיע לבנין [[בית המקדש השלישי]], ולכן במהותו הוא דבר טוב [בדומה ליעוד בגאולה בכלל - "אודך ה' כי אנפת בי", ההודאה לה' על צרות ויסורי הגלות עצמם]. | ||
על שלבים אלו מבאר הרבי, כי השלב הראשון יתקיים ב[[שתי תקופות|תקופה הראשונה]] של [[ימות המשיח]] - אז הצומות יתבטלו ויהיו ימי שמחה; והשלב השני יתקיים ב[[שתי תקופות|תקופה השניה]] של ימות המשיח - אז יתגלו גם דברים שלמעלה מהטבע וסדרי בראשית - ואז יהפך גם הצום והאבל עצמו לשמחה. | על שלבים אלו מבאר הרבי, כי השלב הראשון יתקיים ב[[שתי תקופות|תקופה הראשונה]] של [[ימות המשיח]] - אז הצומות יתבטלו ויהיו ימי שמחה; והשלב השני יתקיים ב[[שתי תקופות|תקופה השניה]] של ימות המשיח - אז יתגלו גם דברים שלמעלה מהטבע וסדרי בראשית - ואז יהפך גם הצום והאבל עצמו לשמחה. | ||
שורה 38: | שורה 50: | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
לקו"ש חט"ו | |||
ש"פ בלק תנש"א | |||
{{הערות שוליים}} | |||
{{ | {{חגים וזמנים}} |