עריכת הדף "מצפה יצהר"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:מצפה יצהר.jpg|שמאל|ממוזער|250px|חלק מהבתים בגבעה]] | |||
[[קובץ:מצפה יצהר בשלג.jpg|שמאל|ממוזער|250px|המצפה ביום מושלג ([[תשע"ג]])]] | [[קובץ:מצפה יצהר בשלג.jpg|שמאל|ממוזער|250px|המצפה ביום מושלג ([[תשע"ג]])]] | ||
'''מצפה יצהר''' (נקרא גם '''"מצפה משיח"''') הוא מאחז המשתייך ליישוב [[יצהר]], בו מתגוררים קרוב ל-10 משפחות, רובם [[חסידי חב"ד]]. במצפה יש [[ישיבה]] פעילה, [[מקווה]] וספריית [[חסידות]]. | '''מצפה יצהר''' (נקרא גם '''"מצפה משיח"''') הוא מאחז המשתייך ליישוב [[יצהר]], בו מתגוררים קרוב ל-10 משפחות, רובם [[חסידי חב"ד]]. במצפה יש [[ישיבה]] פעילה, [[מקווה]] וספריית [[חסידות]]. | ||
== הקמת המצפה == | == הקמת המצפה == | ||
[[קובץ: | [[קובץ:התוועדות במצפה יצהר.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[התוועדות]] ב[[בית הכנסת]] של הגבעה]] | ||
בשנת [[תשס"ב]], בעקבות הטרור שגבר באותה תקופה, | בשנת [[תשס"ב]], בעקבות הטרור שגבר באותה תקופה, פתח [[חסיד חב"ד]] בשם [[איציק סנדרוי]] את "מצפה משיח" (נקרא גם מצפה יצהר). | ||
המצפה נמצא על גבעה הסמוכה לישוב [[יצהר]] במרחק קילומטר, מעל הכפר הערבי חוורא. | |||
== | == אוכלוסיה == | ||
במצפה מתגוררים קרוב ל-10 משפחות, רובם [[חסידי חב"ד]] ומשפחות נוספות המקורבות לחסידות. | במצפה מתגוררים קרוב ל-10 משפחות, רובם [[חסידי חב"ד]] ומשפחות נוספות המקורבות לחסידות. | ||
== פינוי המצפה == | == פינוי המצפה == | ||
[[קובץ:הרב דב ליאור ביצהר.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב [[דב ליאור]] מבקר במצפה אחרי אחד הפינויים. לידו עומד ר' [[איציק סנדרוי | [[קובץ:הרב דב ליאור ביצהר.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב [[דב ליאור]] מבקר במצפה אחרי אחד הפינויים. לידו עומד ר' [[איציק סנדרוי]]] | ||
מצפה יצהר פונה שלוש פעמים בידי כוחות המשטרה. | מצפה יצהר פונה שלוש פעמים בידי כוחות המשטרה. | ||
=== הפינוי הראשון === | === הפינוי הראשון === | ||
הפינוי הראשון ארע ב[[י"ט בסיון]] [[תשס"ג]] במהלכו נהרס ביתו של ר' [[איציק סנדרוי]] מייסד הגבעה. מיד לאחר הפינוי נבנה הבית מחדש על ידי המתיישבים{{הערה|1= [http:// | הפינוי הראשון ארע ב[[י"ט בסיון]] [[תשס"ג]] במהלכו נהרס ביתו של ר' [[איציק סנדרוי]] מייסד הגבעה. מיד לאחר הפינוי נבנה הבית מחדש על ידי המתיישבים{{הערה|1= [http://www.chabad.info/newvideo/video.php?id=2702 וידאו באתר חב"ד אינפו] - {{וידאו}}}}. | ||
=== לקראת פינוי נוסף === | === לקראת פינוי נוסף === | ||
שורה 47: | שורה 24: | ||
מאות מתושבי ה[[שומרון]] הגיעו למצפה כדי למנוע את הפינוי בגופם, אך ר' איציק הודיע לכולם כי הם יכולים להתפזר כיון שלא יהיה פינוי. בסופו של דבר אכן הפינוי לא התבצע. | מאות מתושבי ה[[שומרון]] הגיעו למצפה כדי למנוע את הפינוי בגופם, אך ר' איציק הודיע לכולם כי הם יכולים להתפזר כיון שלא יהיה פינוי. בסופו של דבר אכן הפינוי לא התבצע. | ||
=== הפינוי השני === | |||
ב[[ז' ניסן]] [[תשס"ו]] הגישה תנועת שלום עכשיו עתירה לבג"ץ לפינוי המאחז. | |||
ביום חמישי, [[י"ט סיון]] פורק המאחז בידי כוחות משטרה] המאחז נבנה בשנית מיד בסיום הפירוק, ובשבוע אחרי, הגיעו למאחז כ-40 חסידים{{הערה|ארגן את הקבוצה, ר' [[זמרוני זעליג ציק]] מ[[בת ים]]}} ל[[שבת]] לחזק את המקום. | |||
=== הפינוי השלישי === | === הפינוי השלישי === | ||
[[קובץ:הריסות ביצהר.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ממראות הריסות אחד הבתים לאחר הפינוי בשנת [[תשע"ג]]] | |||
ב[[י"ז כסליו]] הגיעו לאזור הגבעה וגבעות סמוכות כוחות צבא ומשטרה גדולים, עם כלים לפינוי{{הערה|1=[http://www.chabad.info/#!g=1&url=article&id=65447 ידיעה באתר חב"ד אינפו]}}. | |||
ביום חמישי, [[י"ט כסליו]] [[תשע"ב]] פונה המאחז בפעם השניה. מספר ימים קודם הפינוי נודע לתושבי הגבעה על תכנון הפינוי, ומאות תושבים הגיעו לגבעה כדי למנוע את הפינוי בגופם. ר' איציק כתב שוב לרבי בו דיווח על הפינוי, ובמכתב הובא שדרך [[חב"ד]] היא בדרך [[אהבת ישראל]]. בעקבות המכתב החליט ר' איציק שלא להתנגד בכוח לפינוי. | |||
הפינוי התחיל לפנות בוקר, בשעה שתושבי הגבעה עם עשרות אזרחים נוספים שבוא למנוע את הפינוי, ישבו ב[[התוועדות]] [[חג הגאולה של אדמו"ר הזקן]]. כוחות הפינוי שציפו למאבק אלים הופתעו לראות את התושבים יושבים ומנגנים, וחלקם הצטרף להתוועדות{{הערה|1=[http:// | הפינוי התחיל לפנות בוקר, בשעה שתושבי הגבעה עם עשרות אזרחים נוספים שבוא למנוע את הפינוי, ישבו ב[[התוועדות]] [[חג הגאולה של אדמו"ר הזקן]]. כוחות הפינוי שציפו למאבק אלים הופתעו לראות את התושבים יושבים ומנגנים, וחלקם הצטרף להתוועדות{{הערה|1=[http://www.chabad.info/#!g=1&url=article&id=65507 כתבה על הפינוי באתר חב"ד אינפו]}}{{הערה|1=[http://www.chabad.info/newvideo/video.php?id=2693 כתבה מערוץ 2] באתר [[חב"ד אינפו]] - {{וידאו}}}}. | ||
בזמן הפינוי פעל וידאו של הרבי בעניין [[שלימות הארץ]]. | בזמן הפינוי פעל וידאו של הרבי בעניין [[שלימות הארץ]]. | ||
מיד לאחר הפינוי החלו בבניה מחודשת של הבתים ההרוסים{{הערה|1=[http:// | מיד לאחר הפינוי החלו בבניה מחודשת של הבתים ההרוסים{{הערה|1=[http://www.chabad.info/#!g=1&url=article&id=65507 ראיון עם אחד התושבים] באתר [[חב"ד אינפו]]}}. ראש המועצה גרשון מסיקה וחבר הכנסת [[מיכאל בן ארי]] ביקרו במקום והבטיחו את עזרתם לשיקום ההריסות{{הערה|1=[http://www.chabad.info/#!g=1&url=article&id=65507 ידיעה באתר חב"ד אינפו]}}. | ||
חודשיים לאחר הפינוי הוכרז רשמית על הקמת הישיבה ונחנך [[בית כנסת]] חדש בגבעה עם חגיגת [[הכנסת ספר תורה]], בהשתתפות עשרות תושבים{{הערה|1=[http:// | חודשיים לאחר הפינוי הוכרז רשמית על הקמת הישיבה ונחנך [[בית כנסת]] חדש בגבעה עם חגיגת [[הכנסת ספר תורה]], בהשתתפות עשרות תושבים{{הערה|1=[http://www.chabad.info/#!g=1&url=article&id=66563 כתבה וגלריית תמונות מחנוכת בית הכנסת והכנסת ספר התורה]}}. באותה תקופה הגיע הרב [[דב ליאור]] לסיור במצפה, לחזק את תושביו{{הערה|1=[http://www.chabad.info/#!g=1&url=article&id=67627 הרב דב ליאור מסייר בגבעה]}}. | ||
== | == בית הכנסת == | ||
[[בית הכנסת]] בגבעה נמצא בתוך קרוון ונקרא על שם דוד בר חן. | [[בית הכנסת]] בגבעה נמצא בתוך קרוון ונקרא על שם דוד בר חן. | ||
עד לפתיחת הישיבה בשנת [[תשע"א]] לא התקיימו מניינים סדירים בבית הכנסת, ורק | עד לפתיחת הישיבה בשנת [[תשע"א]] לא התקיימו מניינים סדירים בבית הכנסת, ורק לעתים ב[[שבת]]ות. מאז פתיחת הישיבה וגידול התושבים המתגוררים בגבעה יש מניין פעיל שלוש פעמים ביום. | ||
ב[[חודש אייר]] [[תשע"ג]] קיבלה הישיבה מתנה את [[ארון הקודש]] שהיה במשך 35 שנה ב"אוהל אברהם אבינו" ב[[מערת המכפלה]]{{הערה|1= [http://www.hageula.com/news/chabad/9963.html ידיעה באתר הגאולה]}}. ארון הקודש מצופה זהב, ותחובים בו אלפי פתקי בקשות של [[יהודי]]ם ממשך עשרות שנים. | ב[[חודש אייר]] [[תשע"ג]] קיבלה הישיבה מתנה את [[ארון הקודש]] שהיה במשך 35 שנה ב"אוהל אברהם אבינו" ב[[מערת המכפלה]]{{הערה|1= [http://www.hageula.com/news/chabad/9963.html ידיעה באתר הגאולה]}}. ארון הקודש מצופה זהב, ותחובים בו אלפי פתקי בקשות של [[יהודי]]ם ממשך עשרות שנים. | ||
[[קובץ:מבנה הישיבהביצהר.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מבנה ה[[זאל]] של הישיבה, בחורף [[תשע"ג | [[קובץ:מבנה הישיבהביצהר.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מבנה ה[[זאל]] של הישיבה, בחורף [[תשע"ג]]] | ||
[[קובץ:המקווה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ה[[מקווה]] בגבעה בהליכי בניה]] | [[קובץ:המקווה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ה[[מקווה]] בגבעה בהליכי בניה]] | ||
שורה 77: | שורה 62: | ||
לישיבה מספר מבנים המשמשים את התלמידים כפנימיה, חדר אוכל ואולם לימודים ([[זאל]]), ובעתיד מתוכננת בניית מבנה ענק בצורת [[770]] שיאכלס בתוכו את כל הנדרש עבור הישיבה. | לישיבה מספר מבנים המשמשים את התלמידים כפנימיה, חדר אוכל ואולם לימודים ([[זאל]]), ובעתיד מתוכננת בניית מבנה ענק בצורת [[770]] שיאכלס בתוכו את כל הנדרש עבור הישיבה. | ||
תלמידי הישיבה מקיימים פעילות [[מבצעים]] רציפה עם תושבי | תלמידי הישיבה מקיימים פעילות [[מבצעים]] רציפה עם תושבי הישוב, הישובים הסמוכים ובבסיסי [[צה"ל]]. | ||
== מקווה == | == מקווה == | ||
בקיץ שנת [[תשע"ג]] נבנה [[מקווה טהרה]] לתועלת תלמידי הישיבה ותושבי הגבעה. את המקווה בנו תלמידי הישיבה בשיתוף תושבים. | בקיץ שנת [[תשע"ג]] נבנה [[מקווה טהרה]] לתועלת תלמידי הישיבה ותושבי הגבעה. את המקווה בנו תלמידי הישיבה בשיתוף תושבים. | ||
המקווה הוקדש לזכרו של אביתר בורובסקי | המקווה הוקדש לזכרו של [[אביתר בורובסקי]], ידיד הישיבה שנרצח בצומת [[כפר תפוח]] ב[[חודש אייר]]. | ||
== קישורים חיצוניים == | == קישורים חיצוניים == | ||
*[http:// | *[http://www.chabad.info/#!g=1&url=article&id=21816 ראיון עם ר' איציק סנדרוי לפני אחד הפינויים] {{אינפו}} | ||
*[http:// | *[http://www.chabad.info/newvideo/video.php?id=2693 וידאו מהפינוי השלישי, וראיון עם ר' איציק סנדרוי על ההוראה מהרבי באגרות קודש] {{אינפו}} | ||
{{הערות שוליים}} | |||
[[קטגוריה:קהילות חב"ד בארץ הקודש]] | |||
[[קטגוריה: |