עריכת הדף "
מלך ישראל
"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
נראה שהעריכה כבר בוטלה.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
[[קובץ:כתר.jpg|שמאל|ממוזער|250px|כתר, המסמל את המלכות]] '''מלך ישראל''' הוא אדם שהוא מזרע ישראל מצד אביו ומצד אמו המולך על ידי [[נבואה]] או על ידי [[ירושה]] או על ידי המלכת רוב העם. המלך נעשה מרכבה ל[[ספירת המלכות]] שענינה גילוי מלכות שמים בעולם, בכך שהוא עומד על כך שהעם יקיים את מצוות התורה, והוא מעמיד בתי דינים שעליהם נמנים שופטים ושוטרים הכופים על קיום מצוות התורה. כמו כן בהיות המלך מרכבה לספירת המלכות עליו להשגיח על כבודו ולכן מלך שמחול על כבודו אין כבודו מחול. ==סוגי המלכויות== ישנן שני מלכויות: מלכות בית דוד שניתנה לדוד, לבנו שלמה ולזרעו, ומלכות ישראל, הניתנת גם לשאר השבטים. מלכות בית דוד נעלה יותר ממלכות ישראל, ואכן אין ישיבה בעזרה אלא למלכי בית דוד בלבד ולא למלכי ישראל. כמו כן שלא כמלכות בשר ודם התלויה לגמרי בהכתרת העם, שונה היא [[יעמוד מלך מבית דוד|מלכות בית דוד העוברת בירושה, ועצם המלכות שייכת לדוד ולזרעו עד עולם.]] אמרו חז"ל [[אין מלך בלא עם]], היינו שקיומו של המלך תלוי בעם. מאידך גיסא, המלך חייב להיות באופן של רוממות והתנשאות מהעם. כמוסבר אודות השם "עם" שהוא מלשון "גחלים עוממות", שרחוקים מהמלך. ==תפקיד המלך== [[קובץ:הרבי מליובאוויטש.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי - ממלכי בית דוד]] תפקידו של המלך בעם [[ישראל]] מתחלק לשניים: א) להקפיד ולשמור על העם שלא יעברו על [[מצוות|רצון ה']]. ב) להמשיך בעם בחינת [[יראה עילאה]].{{הערה|1=ראה באריכות מצות מינוי מלך בספר [[דרך מצוותיך]] לה[[צמח צדק]]}}. הכתרת המלך היא על ידי הכרזת "יחי המלך", וכמו שמצינו אצל דוד, שהכריזה בת-שבע "יחי אדוני המלך דוד לעולם", ואצל הכתרת שלמה שהכריזו "יחי המלך". תוכן ההכרזה שתהא תוספת חיות וכוח בכל עניני המלוכה אצל המלך. בדורנו זכינו שענין זה יתפרסם ברבים על ידי הכרזת החסידים אל [[הרבי]], [[יעמוד מלך מבית דוד#שלשלת היחס של הרבי עד לדוד המלך|שהינו גם צאצא ישיר בן אחר בן לדוד המלך]], בהכרזה המפורסמת [[יחי אדונינו|יחי אדוננו]] [[מלך המשיח]] לעולם ועד. [[פסק דין שהרבי מלך המשיח|ואף בפסק דין]] של מאות רבנים שהרבי הוא מלך ישראל. == מצוות מינוי מלך == מהתורה יש מצווה על ישראל למנות להם מלך. ההסבר לכך הוא מכיון שיש שני סוגי נשמות, ישנן [[נשמה|נשמות]] נמוכות יותר, הזקוקות למלך, ועל ידי ביטולן למלך שהוא עצמו בטל כליל להקב"ה, הם מתבטלים להקב"ה. לעומת זאת ישנן גם [[נשמה|נשמות]] גבוהות תלמידי חכמים שיכולים להתבטל מעצמן להקב"ה. מסיבה זו לא רצה שמואל ה[[נביא]] שיהיה מלך על ישראל מכיון שרצה שכל ישראל יגיעו למדריגה זו, ולכן [[כעס]] על ישראך כאשר ביקשו להם מלך. מסיבה זו גם ניתנה המלוכה לדוד המלך עליו השלום, מכיון שהוא היה במדריגה זו של ביטול גמור להשי"ת, עד שאמר על עצמו "אם לא שויתי ודוממתי נפשי", כלומר שנפשו הייתה בביטול גמור כל כך ל[[הקב"ה]] עד שאפילו אבריו הגשמיים לא יכלו לנוע ללא רצון השי"ת{{הערה|1=[[אדמו"ר האמצעי]], [[דרך מצוותיך]], מצוות מינוי מלך.}}. ==כבוד המלך== מהתורה יש חיוב לכבד מלך ולשמור על כבודו, וחיוב זה נלמד מהפוסק "שום תשים עליך מלך", ודרשו חז"ל שתהיה אימתו עליך. מסיבה זו, למרות שנשיא שמחל על כבודו כבודו מחול, מלך שמחל על כבודו אין כבודו מחול. עם זאת, ישנם חילוקי דינים שונים בענין. לפי דעת [[הרמב"ם]] ענין כבוד המלך הוא כדי להמשיך [[יראת שמים]] אצל העם, הם יראה תתאה והן יראה עלאה, וטעם זה של יראה תתאה אין שייך בתלמיד חכם, ולכן יהושפט מלך יהודה כשהיה רואה תלמיד חכם היה קם מכסאו ומחבקהו ומנשקהו, כי לגבי התלמיד חכם אין טעם של כבוד המלך. למלך אסור גם לחלוץ ולייבם. יש אומרים שהטעם ביבום הוא מפני שמיבם אשתו של אדם פשוט, אך לפי זה מקשה הרבי שיהיה מותר לו ליבם אשתו של מלך. הרבי מיישב שלאחר פטירתו של מלך אין הוא מלך והכל שווים, ולכן שייך בזיון זה. בענין החליצה הטעם הוא שהיבמה מבזתו (שחולצת נעלו ויורקת בפניו), ולכן אינו מחויב בכך, כי צריך להיות כבוד המלך על כל העם, ולכן אינו יכול למחול על כבודו שהוא כבוד שמים{{הערה|[[רשימות]] חוברת ז' עמ' 180 ואילך.}}. ==מלך המשיח== {{ערך מורחב|מלך המשיח}} שלימות המלכות תתגלה אצל מלך המשיח שלימות זו תתבטא הן ברוממות המלך, הן בהנהגתו את העם בעשיית המשפט, הן בתיקון העולם במלחמות ה', הן בהשפעתו על העם בביטול וביראת שמים.{{הערה|דרך מצוותיך מצוות מינוי מלך פרק ג, לקוטי שיחות חלק יח עמוד 271 ואילך (בלק ג), לקוטי שיחות חלק לה (ויגש ג), שיחת [[שבת בראשית]] תשמ"ב, לקוטי שיחות חלק ט"ז (הדרן על [[הרמב"ם]] [[תשמ"ו]] בסופו) ועוד.}} {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:בני ישראל]] [[קטגוריה:חומש דברים]] [[קטגוריה:תורת החסידות]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:הפניה לערך מורחב
(
עריכה
)
תבנית:הפניה לערך מורחב/קוד
(
עריכה
)
תבנית:ערך מורחב
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף