עריכת הדף "כשרות"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 5: | שורה 5: | ||
*כשרות החפצים בהם האדם מתעסק - סביבתו של האדם צריכה להיות "כשירה". על היהודי להקפיד לראות ולשמוע דברים המותרים על פי התורה. | *כשרות החפצים בהם האדם מתעסק - סביבתו של האדם צריכה להיות "כשירה". על היהודי להקפיד לראות ולשמוע דברים המותרים על פי התורה. | ||
*הכשרות בעניני [[אכילה]] ו[[שתיה]] - על המאכל אותו רוצה ה[[יהודי]] לאכול, להיות "כשר". היינו, שהוא מותר לאכילה על פי חוקי התורה בענייני מאכל ומשקה. | *הכשרות בעניני [[אכילה]] ו[[שתיה]] - על המאכל אותו רוצה ה[[יהודי]] לאכול, להיות "כשר". היינו, שהוא מותר לאכילה על פי חוקי התורה בענייני מאכל ומשקה. | ||
== כשרות החפצים והסביבה == | == כשרות החפצים והסביבה == | ||
המישור השני עוסק, בכשרות החפצים בהם האדם מתעסק, מה שה[[אדם]] רואה או שומע, האווירה הסובבת את האדם במשך חייו צריכה להיות כשרה, היינו מותאמת לפי [[תורה]]. חפצים שהיה בהם שימוש ל[[עבודה זרה]] אסורים בשימוש והנאה. | המישור השני עוסק, בכשרות החפצים בהם האדם מתעסק, מה שה[[אדם]] רואה או שומע, האווירה הסובבת את האדם במשך חייו צריכה להיות כשרה, היינו מותאמת לפי [[תורה]]. חפצים שהיה בהם שימוש ל[[עבודה זרה]] אסורים בשימוש והנאה. | ||
ב[[שיחת קודש]] ביום [[ | ב[[שיחת קודש]] ביום [[י"ט כסלו]] [[תשד"מ]], הקדיש [[הרבי]] זמן נרחב בהסברת הבעייתיות שבתמונות חיות לא כשרות וכדומה, ועל ההשפעה שיש בהם בחיי האדם, ובפרט על ילדים קטנים{{הערה|שיחה זו הוגהה על ידי הרבי ונדפסה בהוספות ל[[ליקוטי שיחות]] חלק כ"ה.}}. | ||
== כשרות האכילה == | == כשרות האכילה == | ||
בכשרות האכילה פרטים רבים, המתחלקים לסוג המאכל או המשקה: | בכשרות האכילה פרטים רבים, המתחלקים לסוג המאכל או המשקה: | ||
שורה 64: | שורה 63: | ||
=== שתיה === | === שתיה === | ||
בשתיה ישנם כמה בעיות: | בשתיה ישנם כמה בעיות: | ||
*'''יין''' - [[יין]] שנוסך לעבודה זרה נאסר בשתיה ובהנאה כדין תקרובת [[עבודה זרה]], חכמים גזרו גם על "{{מונחון|''' | *'''יין''' - [[יין]] שנוסך לעבודה זרה נאסר בשתיה ובהנאה כדין תקרובת [[עבודה זרה]], חכמים גזרו גם על "{{מונחון|'''סתם יינם'''|יין שלא ידוע האם ניסכו אותו, וכן האם הגוי בכלל עובד עבודה זרה}}" שיהא אסור כיין שנוסך. ולכן אם גוי נוגע ביין או רואהו, היין נהפך ליין נסך שאסור לשתותו וכו', ולכן מאוד נזהרים שגוי לא יראה ולא יגע ביין. | ||
ישנם ב' דרכים שהיין לא יהפך ליין נסך: 1. אם היין חתום בשתי חותמות - פקק שעם וכיסוי עליו. 2. אם היין בושל עד לרתיחה, שאז [[יין]] זה שוב אינו ראוי לניסוך וממילא לא חוששים. ישנם הטוענים שפיסטור דינו כבישול אך רוב הרבנים פסקו שצריך דוקא בישול. | ישנם ב' דרכים שהיין לא יהפך ליין נסך: 1. אם היין חתום בשתי חותמות - פקק שעם וכיסוי עליו. 2. אם היין בושל עד לרתיחה, שאז [[יין]] זה שוב אינו ראוי לניסוך וממילא לא חוששים. ישנם הטוענים שפיסטור דינו כבישול אך רוב הרבנים פסקו שצריך דוקא בישול. | ||
*''' | *'''חלב''' - כל חלב שחלבו גוי ו[[יהודי]] גדול לא היה לידו בשעת החליבה נקרא "חלב נכרי". חלב זה נאסר בעקבות חששות שמא החליף את החלב בחלב [[בהמה]] טמאה או עירבו בתוכו. מפעם לפעם מתפרסמים סיפורים על דרכים שונות שיכול להיות חלב [[בהמה]] טמאה גם בבקבוקי חלב פרה{{הערה|ראה מאמרו של הר' ירמיהו כהן בקובץ [[צרפת - פרצת]] מד (יצא לאור ליו"ד י"א שבט תשע"ג).}}. | ||
:[[הרבי]] מורה להקפיד על חלב עכ"ם גם כלפי ילדים קטנים, אפילו במקרה של 'חשש דחשש'. | :[[הרבי]] מורה להקפיד על חלב עכ"ם גם כלפי ילדים קטנים, אפילו במקרה של 'חשש דחשש'. | ||
שורה 76: | שורה 75: | ||
*עם התקדמות הטכנולוגיה והמצאת דרכים שונות להכנת משקאות קלים ומוגזים, צריך לבדוק את מרכיבי המאכל, כיון שבין חומרי הטעם הריח וצבעי המאכל נמצאים גם כאלו המופקים מן החי (ולא תמיד הוא מבעלי חיים כשרים), ומן ה[[צומח]] (ויתכן שיש לו את הבעיות של ערלה ותרומות וכו'). | *עם התקדמות הטכנולוגיה והמצאת דרכים שונות להכנת משקאות קלים ומוגזים, צריך לבדוק את מרכיבי המאכל, כיון שבין חומרי הטעם הריח וצבעי המאכל נמצאים גם כאלו המופקים מן החי (ולא תמיד הוא מבעלי חיים כשרים), ומן ה[[צומח]] (ויתכן שיש לו את הבעיות של ערלה ותרומות וכו'). | ||
*'''מיצי פירות''' (טבעי) - 1. לעיתים המיץ מוכן באותו מפעל יחד עם | *'''מיצי פירות''' (טבעי) - 1. לעיתים המיץ מוכן באותו מפעל יחד עם מיץ ענבים טבעי, וישנה בעיה של "יין נסך". 2. לעיתים מכניסים חומרים משמרים ועוד לתוך המיץ, וצריך לבדוק את כשרותם. | ||
== חשיבות שמירת הכשרות == | == חשיבות שמירת הכשרות == | ||
[[הרבי]] מבאר{{הערה|{{מקור}}, מובא גם בספרים רבים.}} | {{עריכה|פסקה=כן|סגנון}} | ||
[[הרבי]] מבאר{{הערה|{{מקור}}, מובא גם בספרים רבים.}}: שההקפדה בכשרות האכילה ושתיה נובעת מכך שהמאכל וה[[משקה]] נהפכים לדם ובשר של האדם, וממילא הם משפיעים על האדם את אותן התכונות שיש להם. ולכן איננו אוכלים מאכלים מחיות טורפות - טמאות, כיון שעל ידי האכילה האסורה מקבל האדם האוכל את טבע האכזריות של הבהמות הטורפות וכיוצא בזה. | |||
כמו כן בנוגע | כמו כן בנוגע ל'''חלב נכרי''' התבטא הרבי שיש להקפיד על הימנעות משתייתו, מפני שגורם לספקות ב[[אמונה]]. | ||
בספרים{{מקור}} מובא משל בנוגע לחשיבות שמירת הכשרות: אדם פשוט אוכל מאכלים גסים, ואינם מזיקים לו כלל, אך בן למשפחת המלוכה שרגיל לאכול מאכלים משובחים ועדינים, אם הוא יאכל מאכל גס - המאכל יזיק לו. וככל שאדם יותר נעלה, גם מאכלו יותר עדין ומשובח | בספרים{{מקור}} מובא משל בנוגע לחשיבות שמירת הכשרות: אדם פשוט אוכל מאכלים גסים, ואינם מזיקים לו כלל, אך בן למשפחת המלוכה שרגיל לאכול מאכלים משובחים ועדינים, אם הוא יאכל מאכל גס - המאכל יזיק לו. וככל שאדם יותר נעלה, גם מאכלו יותר עדין ומשובח. | ||
כך גם בני ישראל שהינם בנים של מלך מלכי המלכים, הקדוש ברוך הוא, אינם יכולים לאכול מאכלים אסורים, אלא הינם מוכרחים לאכול רק מאכלים כשרים, על מנת שלא יזיקו להם. וככל שאדם יותר גבוה ונעלה, צריך יותר להקפיד על שמירת כשרות המאכלים שמכניס לפיו, דבר המתבטא בחומרות נוספות והידורים שונים. | |||
משל זה מופיע באופן מעט שונה בפירוש [[רש"י]] {{הערה|על פרשת שמיני, ממדרש תנחומא}}: משל לשני חולים, אחד שיש לו סיכוי להבריא ולשני אין סיכוי. והרופא אומר לזה שיש סיכוי שיאכל רק דברים מסוימים שלא יזיקו לו, אך לשני אומר שיאכל ככל אוות נפשו, כיון שבין כך אין לו סיכוי. | |||
בספרי חסידות מובא גם על הפסוק "ונטמתם בם" (שנאמר בקשר לכשרות האכילה) - שהסיבה שלא נאמר עם אל"ף (ונטמאתם), היא מכיון שאוכל לא כשר מטמטם את ליבו ומוחו של האדם. | |||
== גופי כשרות == | == גופי כשרות == | ||
בעידן התעשיה המודרנית, בה רוב המאכלים מיוצרים, או עוברים, במפעלי תעשיה גדולים נדרשת השגחה קפדנית משך כל תהליך יצירת המאכלים. לצורך כך הוקמו גופי כשרות, האחראים לכשרות במאכלים השונים, כל מפעל וגוף הכשרות המיוחד לו הוא נותן את האחריות. | בעידן התעשיה המודרנית, בה רוב המאכלים מיוצרים, או עוברים, במפעלי תעשיה גדולים נדרשת השגחה קפדנית משך כל תהליך יצירת המאכלים. לצורך כך הוקמו גופי כשרות, האחראים לכשרות במאכלים השונים, כל מפעל וגוף הכשרות המיוחד לו הוא נותן את האחריות. | ||
בגופי הכשרות הגדולים בארץ, הנחשבים כמהודרים במיוחד נמצאים מערכת הכשרות של [[העדה החרדית]] ומערכת הכשרות שבפיקוח [[ | בגופי הכשרות הגדולים בארץ, הנחשבים כמהודרים במיוחד נמצאים מערכת הכשרות של [[העדה החרדית]] ומערכת הכשרות שבפיקוח [[משה יהודה לייב לנדא|הרב לנדא]] - [[מרא דאתרא|רב העיר]] [[בני ברק]]. | ||
[[בית דין רבני חב"ד]] | [[בית דין רבני חב"ד]] מעניק חותמת כשרות על היינות של 'יקבי ירושלים'. | ||
רבני חב"ד נוספים נותנים השגחה על מוצרים שונים, כמו [[מרדכי שמואל אשכנזי|הרב אשכנזי]] - רבה של [[כפר חב"ד]], [[ברוך בועז יורקוביץ|הרב יורקוביץ]] - רב [[שיכון חב"ד לוד|שיכון חב"ד בלוד]] ו[[מרדכי ביסטריצקי|הרב ביסטריצקי]] - [[קהילת חב"ד צפת|רב קהילת חב"ד בצפת]] המעניקים כשרות למוצרים שונים, והרב [[גרשון מענדל גרליק]] שליח הרבי ורב קהילת חב"ד באיטליה המעניק כשרות ליין של חברת 'ברטנורא'. | |||
רבני חב"ד נוספים נותנים השגחה על מוצרים שונים, כמו [[מרדכי שמואל אשכנזי|הרב אשכנזי]] - רבה של [[כפר חב"ד]], [[ברוך בועז יורקוביץ|הרב יורקוביץ]] - רב [[שיכון חב"ד לוד|שיכון חב"ד בלוד]] ו[[מרדכי ביסטריצקי|הרב ביסטריצקי]] - [[צפת|רב קהילת חב"ד בצפת]] המעניקים כשרות למוצרים שונים, | |||
גוף כשרות גדול נוסף, הפועל בעיקר בשאר חלקי העולם, בבעלות וניהול חב"דית נקרא [[ארגון הכשרות OK]]. | גוף כשרות גדול נוסף, הפועל בעיקר בשאר חלקי העולם, בבעלות וניהול חב"דית נקרא [[ארגון הכשרות OK]]. | ||
בשנת [[תשע"ג]] הוקם מטעם [[מרכז רבני אירופה]] ארגון ה[[כשרות EK]], הפועל בתחומי | בשנת [[תשע"ג]] הוקם מטעם [[מרכז רבני אירופה]] ארגון ה[[כשרות EK]], הפועל בתחומי אירופה בשיתוף עם כלל הקהילות היהודיות. | ||
גופי הכשרות השונים, נעזרים ב[[שליח|שלוחי חב"ד]] הפזורים ברחבי העולם, על מנת לפקח על כשרותם של מפעלי [[מזון]] בארצות נידחות. | גופי הכשרות השונים, נעזרים ב[[שליח|שלוחי חב"ד]] הפזורים ברחבי העולם, על מנת לפקח על כשרותם של מפעלי [[מזון]] בארצות נידחות. | ||
שורה 119: | שורה 111: | ||
במסגרת המבצע יוצאים [[חסידי חב"ד]] לבתי ישראל, מכשירים את כלי המטבח ומפרידים בין [[בשר וחלב|בשר לחלב]]. בעת פתיחת המבצע פתח הרבי קרן מיוחדת, המסבסדת 50% מהוצאות ההכשרה וקניית כלים חדשים. | במסגרת המבצע יוצאים [[חסידי חב"ד]] לבתי ישראל, מכשירים את כלי המטבח ומפרידים בין [[בשר וחלב|בשר לחלב]]. בעת פתיחת המבצע פתח הרבי קרן מיוחדת, המסבסדת 50% מהוצאות ההכשרה וקניית כלים חדשים. | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http://chabad.info/video/rebbe/%D7%9E%D7%AA%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%9D-%D7%99%D7%95%D7%9D-%D7%99%D7%95%D7%9D/%D7%94%D7%91%D7%A8%D7%9B%D7%94-%D7%9C%D7%A0%D7%A6%D7%99%D7%92-%D7%94%D7%9B%D7%A9%D7%A8-%D7%94%D7%91%D7%93%D7%A6-%D7%A9%D7%9C-%D7%94%D7%A2%D7%93%D7%94-%D7%94%D7%97%D7%A8%D7%93%D7%99%D7%AA/ הברכה לנציג הכשר הבד"צ של העדה החרדית] - | *[http://chabad.info/video/rebbe/%D7%9E%D7%AA%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%9D-%D7%99%D7%95%D7%9D-%D7%99%D7%95%D7%9D/%D7%94%D7%91%D7%A8%D7%9B%D7%94-%D7%9C%D7%A0%D7%A6%D7%99%D7%92-%D7%94%D7%9B%D7%A9%D7%A8-%D7%94%D7%91%D7%93%D7%A6-%D7%A9%D7%9C-%D7%94%D7%A2%D7%93%D7%94-%D7%94%D7%97%D7%A8%D7%93%D7%99%D7%AA/ הברכה לנציג הכשר הבד"צ של העדה החרדית] - הוידיאו היומי, {{אינפו}} | ||
*[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=36973 זאת החיה אשר תאכלו ● סיפורים מבית חב"ד] - הרב [[יעקב שמולביץ]], בית משיח - {{אינפו}} | *[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=36973 זאת החיה אשר תאכלו ● סיפורים מבית חב"ד] - הרב [[יעקב שמולביץ]], בית משיח - {{אינפו}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:מצוות]] | |||
[[קטגוריה:מושגים כלליים]] | [[קטגוריה:מושגים כלליים]] | ||