גרסה אחרונה |
הטקסט שלך |
שורה 1: |
שורה 1: |
| [[קובץ:הרב יעקב כץ.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב יעקב דב כ"ץ]] | | {{בעבודה מתמשכת}} |
| {{פירוש נוסף|נוכחי=ראש ישיבת כפר חב"ד|אחר=משמעות אחרת|ראו=יעקב כ"ץ (פירושונים)}}
| | הגה"ח רבי '''יעקב דב הכהן כץ''' זצ"ל ([[י' בשבט]] [[תרצ"א]] - [[כ"ג מר חשון]] [[תשע"ה]]) היה ראש ישיבת [[תומכי תמימים]] המרכזית בכפר חב"ד וזקן ראשי ישיבות חב"ד בעולם. |
|
| |
|
| הרב '''יעקב דב הכהן כץ''' ([[י' בשבט]] [[תרצ"א]] – [[כ"ג מר חשון]] [[תשע"ה]]) היה ראש ישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד|תומכי תמימים המרכזית כפר חב"ד]] ורב בית כנסת חב"ד בבני ברק. | | הגרי"ד נולד בעיירה חעלם שב[[פולין]] לאביו הרב שלמה זלמן צבי. כנער צעיר עבר את [[מלחמת העולה השניה]] ובמשך כל השנים האלו עבר יסורים רבים. לאחר השואה הגיע למחנה העקורים פוקינג שבגרמניה. במחנה התרכזו 40,000 נפשות, מתוכם כמאות מחסידי חב"ד שרובם יוצאי סמרקנד. הם הגיעו במשך החודשים [[תמוז]] [[אב]] [[אלול]] [[תש"ו]] על ידי הברחת הגבול מצ'כיה השכנה או ממדינות נוספות. המחנה היה בשליטת האמריקאים ומשם היה קל יותר להשיג ויזות לארה"ב. במקום נפתחה ישיבת [[תומכי תמימים]]. בראש הישיבה עמד הגאון הרב [[אברהם אליהו פלאטקין]], והמשפיע החסיד הדגול הרב [[ניסן נמינוב]] שהקים את הישיבה והוא נודע כאחד מגדולי הלמדנים בישיבה. |
|
| |
|
| ==לידתו ושנות בחרותו==
| | כעבור כשנתיים, חלק מהבחורים נסעו לצרפת והישיבה התאחדה עם ישיבת [[תומכי תמימים ברינואה]], וחלק מהבחורים עלו לארץ ישראל. אביו ר' שלמה זלמן התלבט לאן לנסוע, לאחר שהישיבה בפוקינג הלכה והתדלדלה, וגם המחנה כולו כמעט התרוקן מיושביו. הוא שאל את כ"ק אדמו"ר הריי"צ מליובאוויטש זי"ע האם לנסוע לצרפת או לעלות ל[[ארץ ישראל]]. כעבור זמן קצר, נתקבל המענה: {{ציטוטון|נכון לנסוע לארץ הקודש, ויעזרנו השם יתברך בנסיעה כשורה, בהסתדרות טובה ופרנסה בהרחבה, ובנו התלמיד מר יעקב דוב שי' יצליח בלימודו בהנהגה ישרה על פי דרכי החסידות ב[[גשמיות]] וברוחניות}}. ואכן בני המשפחה עלו לארץ והגרי"ד זצ"ל נכנס ללמוד בישיבת 'תומכי תמימים' ששכנה אז בתל־אביב, במחיצת המשפיעים המפורסמים הרה"ח ר' [[שלמה חיים קסלמן]] |
| נולד ב[[עיירה]] שוויירזה שב[[פולין]] לאביו הרב שלמה זלמן צבי. כנער צעיר עבר את [[מלחמת העולם השנייה]] ובמשך כל השנים האלו עבר [[יסורים]] רבים. לאחר [[השואה]] הגיע למחנה העקורים פוקינג שבגרמניה. במחנה התרכזו 40,000 נפשות, מתוכם כמאות מחסידי חב"ד שרובם יוצאי [[סמרקנד]] אשר הגיעו במשך החודשים [[תמוז]] [[אב]] [[אלול]] [[תש"ו]] על ידי הברחת הגבול מצ'כיה השכנה או ממדינות נוספות. המחנה היה בשליטת האמריקאים ומשם היה קל יותר להשיג ויזות לארצות הברית. במקום נפתחה ישיבת [[תומכי תמימים]]. בראש הישיבה עמד הרב [[אברהם אליהו פלאטקין]], וה[[משפיע]] הרב [[ניסן נמנוב]] שהקים את הישיבה והוא נודע כאחד מגדולי הלמדנים בישיבה.
| | זצ"ל והרה"ח ר' [[חיים שאול ברוק]] ע"ה. |
|
| |
|
| ==העלייה לארץ==
| | כעבור שנתיים כשהישיבה עברה ל[[לוד]], עבר גם הוא עמה |
| כעבור כשנתיים, חלק מהבחורים נסעו ל[[צרפת]] והישיבה התאחדה עם ישיבת [[תומכי תמימים ברינואה]], וחלק מהבחורים עלו לארץ ישראל. אביו ר' שלמה זלמן התלבט לאן לנסוע, לאחר שהישיבה בפוקינג הלכה והתדלדלה, וגם המחנה כולו כמעט התרוקן מיושביו. הוא שאל את [[אדמו"ר הריי"צ]] האם לנסוע לצרפת או לעלות ל[[ארץ ישראל]]. כעבור זמן קצר, נתקבל המענה: {{ציטוטון|נכון לנסוע לארץ הקודש, ויעזרנו השם יתברך בנסיעה כשורה, בהסתדרות טובה ופרנסה בהרחבה, ובנו התלמיד מר יעקב דוב שי' יצליח בלימודו בהנהגה ישרה על פי דרכי החסידות ב[[גשמיות]] וברוחניות}}. ואכן בני המשפחה עלו לארץ והרב כץ נכנס ללמוד בישיבת [[אחי תמימים תל אביב]], במחיצת המשפיעים המפורסמים הרב [[שלמה חיים קסלמן]], והרב [[חיים שאול ברוק]]. | | והמשיך להתעלות בתורהובחסידות במחיצת המשפיע רבי [[שלמה חיים קסלמן]], לאחר שהמשפיע הרה"ח ר' חיים־שאול ברוק ע"ה נשאר עם תלמידי הישיבה הקטנה ב[[תל אביב]]. באותם ימים נקשר ביותר לרבי [[ברוך שמעון שניארסון]], ששימש כראש הישיבה ושהה בה חצי שבוע ברציפות מדי שבועץ |
|
| |
|
| כעבור שנתיים כשהישיבה עברה ל[[לוד]], עבר גם הוא עמה יחד עם ה[[משפיע]] הרב [[שלמה חיים קסלמן]], לאחר שהמשפיע הרב חיים שאול ברוק נשאר עם תלמידי הישיבה הקטנה ב[[תל אביב]]. באותם ימים נקשר ביותר לרבי [[ברוך שמעון שניארסון]], ששימש כראש הישיבה ושהה בה חצי שבוע ברציפות מדי שבוע.
| | באותם ימים, עברו הבחורים מבוגרים ללמוד בחצרו של הרבי בקראון הייטס, ובמשך הזמן זה גרם לכך שפחת מספר חובשי ספסלי הישיבה בלוד. היות והגרי"ד זצ"ל נותר בלי חברים בני גילו בישיבה כתב בשנת תשי"ב לרבי על רצונו לנסוע ללמוד ב־[[770]], אבל הרבי לא הסכים לכך וענה לו בנוסח הבא: {{ציטוטון|כדאי שילמד לעת־עתה בישיבה בלוד, ויתעסק גם כן בעבודה בחינוך הכשר בהשפעה על ילדי בני ישראל אשר בארץ הקודש לקרב לבם לאביהם שב־ שמים, ויקויים בו הבטחת רבינו הזקן בתורה אור בתחילתו אשר על ידי מצות הצדקה נעשים מוחו ולבו זכים אלף פעמים ככה. בברכת הצלחה בלימודו בתומכי תמימים}}. |
|
| |
|
| באותם ימים, עברו הבחורים מבוגרים ללמוד בחצרו של הרבי בקראון הייטס, לכן כתב בשנת [[תשי"ב]] לרבי על רצונו לנסוע ללמוד גם כן עמם ב[[770]], אבל הרבי ענה לו בנוסח הבא: {{ציטוטון|כדאי שילמד לעת עתה בישיבה בלוד, ויתעסק גם כן בעבודה בחינוך הכשר בהשפעה על ילדי בני ישראל אשר בארץ הקודש לקרב לבם לאביהם שבשמים, ויקויים בו הבטחת רבינו הזקן בתורה אור בתחילתו אשר על ידי מצות ה[[צדקה]] נעשים מוחו ולבו זכים אלף פעמים ככה. בברכת הצלחה בלימודו בתומכי תמימים}}.
| | בשנת [[תשכ"ג]] נקרא לכהן בישיבת 'תומכי תמימים' בכפר חב"ד, ומאז ועד לשבועות האחרונים לימי חייו נקשר בכל לבו ובכל נפשו לאלפי התלמידים. מדי יום בשעה עשר וחצי בבוקר היה מגיע לבנין הישיבה ובשעה 7 בערב עזב את המקום, תוך כדי שמירת זמנים מדויקת כמו כל בחור בישיבה. גם בימי בין הזמנים היה ממשיך ומגיע מ[[בני ברק]] לישיבה בכפר חב"ד. |
|
| |
|
| ==כהונתו כראש ישיבה==
| | היה נמנה על אלו שהובילו קו נוקשה ובלתי מתפשר בכל הקשור לשמירה על צביון חייו של בחור הישיבה החב"די, והתנגד לכל רפורמה או פשרה הנוגעת לגיוס במסלולים שונים. |
| בשנת [[תשכ"ג]] נקרא לכהן בישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]], והיה מסור ונתון לתפקידו גם בזמנים קשים כשלא חש בטוב.
| |
|
| |
|
| מעל עשרים שנה לפני פטירתו עבר התקף לב קשה והרופאים הורו לו שלא לחזור לעבודתו בישיבה כל שעות היום. כחסיד כתב על כך לרבי, ובתשובתו הרבי לא התייחס בכלל לדברי הרופאים אלא ענה לו: {{ציטוטון|מכתבו נתקבל ות"ח}}. ותהא חזרתו לעבודת הקודש בשעה טובה ומוצלחת". דברי הרבי ביטלו את אבחנת הרופאים, והוא חזר באופן ניסי לכהן כראש ישיבה במשך מעל עשרים שנה עד לפטירתו במוצאי שבת כ"ג חשוון תשע"ה.
| | כעשרים שנה לפני פטירתו עבר התקף לב קשה והרופאים הורו לו שלא לחזור לעבודה במשרה מלאה. כחסיד כתב על כך לרבי, ובתשובתו הרבי לא התייחס בכלל לדברי הרופאים אלא ענה לו: {{ציטוטון|מכתבו נתקבל ות"ח}}. ותהא חזרתו לעבודת הקודש בשעה טובה ומוצלחת". הרבי פשוט מחק את כל דברי הרופאים, והוא חזר לתפקידו כראש ישיבה ובתר שאת ועוז. |
| | |
| ==משפחתו==
| |
| *רעייתו, מרת אסתר מלכה דינה (נפטרה ליל שבת כ"ד תמוז תשע"ו).
| |
| *בנו, הרב [[שמואל כ"ץ]] - [[שליח]] הרבי בשיקגו, אילינוי
| |
| *בתו, מרת חנה מישקין
| |
| *בתו, מרת בת שבע אשת הרב [[יוסף יצחק דערען]] - פיטסבורג, פנסילבניה
| |
| *בתו, מרת דבורה אשת הרב [[חיים פרוס]]
| |
| | |
| ==לקריאה נוספת==
| |
| *'''גאון בפשט''', שבועון כפר חב"ד גליון 1961 עמוד 46
| |
| | |
| ==קישורים חיצוניים==
| |
| * [http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&tag=הרב%20יעקב%20כץ כתבות ומאמרים אודות הרב כץ] {{אינפו}}
| |
| * [http://www.col.org.il/חדשות_חבד_ראשהישיבה_שלי_גולשי_COL_כותבים_על_הרב_כץ_עה_86342.html תלמידי הישיבה כותבים על הרב כ"ץ], COL
| |
| * [http://col.org.il/news_print.rtx?artID=93157 שנה לפטירת הרב יעקב כ"ץ], COL
| |
| * [http://col.org.il/pics/inbox/2286035_.145744.pdf אחד מהשיעורים שלו בישיבה מתוך ספר הפילפולים כרך כ"ג], COL
| |
| | |
| {{מיון רגיל:כץ, יעקב דב}}
| |
| [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]]
| |
| [[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]]
| |
| [[קטגוריה:ראשי ישיבות חב"ד בעבר]]
| |
| [[קטגוריה:אישים בכפר חב"ד]]
| |
| [[קטגוריה: אישים בבני ברק]]
| |
| [[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים ברינואה]]
| |
| [[קטגוריה:צוות תומכי תמימים כפר חב"ד]]
| |
| [[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרצ"א]]
| |
| [[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשע"ה]]
| |
| [[קטגוריה:צוות תלמוד תורה חב"ד בני ברק]]
| |