עריכת הדף "ימי החופש"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{ | {{בעריכה}} | ||
'''ימי החופש''' הינם ימים המוגדרים לרוב כימים של בטלה משגרת הלימוד במוסדות החינוך, וכן הפסקה זמנית במקומות העבודה. | '''ימי החופש''' הינם ימים המוגדרים לרוב כימים של בטלה משגרת הלימוד במוסדות החינוך, וכן הפסקה זמנית במקומות העבודה. | ||
שורה 6: | שורה 6: | ||
== שלילת המושג חופש == | == שלילת המושג חופש == | ||
הרבי הביע את דעתו פעמים רבות שהמושג "חופש" | הרבי הביע את דעתו פעמים רבות שהמושג "חופש" הו היפך דרכי התורה והמצוות, דוגמא לכך ניתן למצוא באיגרת אותה כתב הרבי בשנת תשי"ט: | ||
{{ציטוט|כמדומה שבתקופה זו נוהג לשנות מקומו, או כלשון הרגיל "לקחת חופש" (מובן שסתירה מרישא לסיפא, שהרי חופש אי אפשר לקחת, אלא לקבל. שבאם אפשרי לקחת בעצמו, הרי גם מלכתחילה חפשי הוא. ועוד, שהוא בעצם היפך הענין ד"עבדי הם"...).{{הערה|ממכתב י"ג מנ"א [[תשי"ט]].}}}} | |||
{{ציטוט| | |||
== לבטל את החופש == | == לבטל את החופש == | ||
בהזדמנויות מסוימות הביע הרבי את דעתו שיש לבטל את ימי החופשה לחלוטין: | בהזדמנויות מסוימות הביע הרבי את דעתו שיש לבטל את ימי החופשה לחלוטין!!!: | ||
{{ציטוט| | {{ציטוט|בכלל ידועה השקפתי שאין הזמן עתה לימי חופש כלל, ואדרבה - ומכמה טעמים, ולו איישר חילי הייתי מבטלו בעבר ועל אחת כמה וכמה בהוה ובעתיד.}}{{הערה|ממכתב ה' מנחם אב [[תשט"ו]].}} | ||
== תכלית ימי החופש == | == תכלית ימי החופש == | ||
שורה 23: | שורה 20: | ||
== אין חופש מלימוד תורה == | == אין חופש מלימוד תורה == | ||
{{ציטוט|תוכן=לקראת סיום שנת הלימודים הנני לברך את התלמידים המסיימים העולים לכתות ומחלקות עליונות על סולם חינוכם על טהרת הקודש. | {{ציטוט|תוכן=לקראת סיום שנת הלימודים הנני לברך את התלמידים המסיימים העולים לכתות ומחלקות עליונות על סולם חינוכם על טהרת הקודש.<br> | ||
מתחילים ימי הקיץ, ימי חופש ומנוחה וחילוף כוחות והכנה לשנת הלימודים הבאה עלינו ועליכם לטובה.<br> | |||
מתחילים ימי הקיץ, ימי חופש ומנוחה וחילוף כוחות והכנה לשנת הלימודים הבאה עלינו ועליכם לטובה. | דעו נא, ילדים חביבים, זרע ברך ה', כי ימי החופש של הקיץ אין משמעם חופש והפסק ח"ו מ[[לימוד התורה]]. אין ילד וילדה בישראל רשאים לחיות בלי לימוד תורה ו[[חנוך]] כשר ב[[תורה]] ו[[מצות]] אפילו יום אחד, בין בקיץ ובין בחורף. אדרבה! בימי הקיץ הארוכים, עת שהתלמידים חפשים מבית הספר התלמוד תורה או הישיבה. ניתנה לכם האפשרות והזכות להקדיש שעותיכם הפנויות לתורה ביתר שאת וביתר עז, הן לעצמכם - בחזרה על הלמוד מכבר ובהכנה והשתלמות לשנת הלימודים הבאה, הן לטובת זולתכם - בהשפעה טובה על אחיכם ואחיותיכם, אשר לא זכו, כמותכם, לעמדו בקרן אורה אשר באופן זה תעלו מעלה מעלה, בעילוי אחר עילוי, בדרך המובילה בית א-ל.<br> | ||
דעו נא, ילדים חביבים, זרע ברך ה', כי ימי החופש של הקיץ אין משמעם חופש והפסק ח"ו מ[[לימוד התורה]]. אין ילד וילדה בישראל רשאים לחיות בלי לימוד תורה ו[[חנוך]] כשר ב[[תורה]] ו[[מצות]] אפילו יום אחד, בין בקיץ ובין בחורף. אדרבה! בימי הקיץ הארוכים, עת שהתלמידים חפשים מבית הספר התלמוד תורה או הישיבה. ניתנה לכם האפשרות והזכות להקדיש שעותיכם הפנויות לתורה ביתר שאת וביתר עז, הן לעצמכם - בחזרה על הלמוד מכבר ובהכנה והשתלמות לשנת הלימודים הבאה, הן לטובת זולתכם - בהשפעה טובה על אחיכם ואחיותיכם, אשר לא זכו, כמותכם, לעמדו בקרן אורה אשר באופן זה תעלו מעלה מעלה, בעילוי אחר עילוי, בדרך המובילה בית א-ל. | |||
רק באופן כזה תחליפו כח, לא רק כח ה[[גוף]] אלא גם כח ה[[נשמה]] הטהורה, אשר שניהם ביחד, והנשמה בעיקר, עושים את האדם שלם ומושלם. | רק באופן כזה תחליפו כח, לא רק כח ה[[גוף]] אלא גם כח ה[[נשמה]] הטהורה, אשר שניהם ביחד, והנשמה בעיקר, עושים את האדם שלם ומושלם. | ||
|מקור=ממכתב ט"ז [[סיוון]] [[תשי"א]]|מירכאות=כן}} | |מקור=ממכתב ט"ז [[סיוון]] [[תשי"א]].|מירכאות=כן}} | ||
== גם גברים צריכים להקפיד על צניעות == | == גם גברים צריכים להקפיד על צניעות == | ||
{{ציטוט|תוכן=...בפרט שישנם כאלה שמקדימים את הקיץ עוד לפני הרשום בקאלענדרי (הלוח)... הרי הענין המיוחד שצריכים להבהיר כעת בנוגע לימות הקיץ - הוא ענין הצניעות. | {{ציטוט|תוכן=...בפרט שישנם כאלה שמקדימים את הקיץ עוד לפני הרשום בקאלענדרי (הלוח)... הרי הענין המיוחד שצריכים להבהיר כעת בנוגע לימות הקיץ - הוא ענין הצניעות.<br> | ||
עניין ה[[צניעות]] הוא - שלא כדעת הטועים שזה רק בנשים ש"כל כבודה בת מלך פנימה", אבל לאנשים אין לזה שום שייכות, אלא - העניין הוא עוד יותר אצל אנשים, כפי שנפסק הדין בשולחן-ערוך, שגם באנשים ישנו ענין הצניעות...<br> | |||
עניין ה[[צניעות]] הוא - שלא כדעת הטועים שזה רק בנשים ש"כל כבודה בת מלך פנימה", אבל לאנשים אין לזה שום שייכות, אלא - העניין הוא עוד יותר אצל אנשים, כפי שנפסק הדין בשולחן-ערוך, שגם באנשים ישנו ענין הצניעות... | הגיעה אלי תמונה ("א פיקצ'ר") מאחד המלובש "ממתנים ועד ירכים". דלכאורה, אם אתה הולך כך - למה אתה צריך אבל שיצלמו אותך איך שאתה עומד בכזה מעמד ומצב, שכך ישאר לזכרון עולם?!...<br> | ||
הגיעה אלי תמונה ("א פיקצ'ר") מאחד המלובש "ממתנים ועד ירכים". דלכאורה, אם אתה הולך כך - למה אתה צריך אבל שיצלמו אותך איך שאתה עומד בכזה מעמד ומצב, שכך ישאר לזכרון עולם?!... | |||
ועל התמונה היה נראה שזה היה ברצון, כמו שאומרים "על חטא שחטאנו לפניך ברצון", ולא רק ברצון, אלא גם עם תענוג!... | ועל התמונה היה נראה שזה היה ברצון, כמו שאומרים "על חטא שחטאנו לפניך ברצון", ולא רק ברצון, אלא גם עם תענוג!... | ||
|מקור=תרגום חופשי משיחת שבת פרשת תרומה [[תשמ"א]].|מירכאות=כן}} | |מקור=תרגום חופשי משיחת שבת פרשת תרומה [[תשמ"א]].|מירכאות=כן}} | ||
שורה 82: | שורה 73: | ||
.. את זה לעומת זה עשה אלקים, וכשה[[גוף]] מתעסק לחזק בריאותו על ידי ענינים גשמיים כפשוטם, בהוספה באכו"ש טיול וכו' (ולא תמיד הכונה לעבוד את השי"ת - בגלוי) הרי זה דורש הוספה גם כן בבריאות הנשמה, ועוד יותר מאשר בבריאות הגוף, כיון שהסביבה בנאות דשא ממשכת יותר לענינים פשוטים הנ"ל מאשר בעיר, ולכה"פ צריכה להיות ההוספה ברוחניות כמו ההוספה בגשמיות, והרי מובא שזהו אחד הטעמים ללמוד פרקי אבות תיכף לכניסת הקיץ, כיון שאז הטבע מתחזק האילנות מלבלבים וכו', ומובן גם כן שמזה אין סתירה כלל וכלל להוראת הבעש"ט עזב תעזב עמו כו', ולא על ידי תעניות וסיגופים כי כח המתאוה יש להלבישו בקדושה וכו', עדי יקוים היעוק המקוה שה[[גוף]] לא רק שלא יבלבל להרוחני ולא רק שיסייע בידו אלא שאדרבה נקבה תסובב גבר.{{הערה|1=ממכתב כ"ו [[אייר]] [[תשט"ו]].}} | .. את זה לעומת זה עשה אלקים, וכשה[[גוף]] מתעסק לחזק בריאותו על ידי ענינים גשמיים כפשוטם, בהוספה באכו"ש טיול וכו' (ולא תמיד הכונה לעבוד את השי"ת - בגלוי) הרי זה דורש הוספה גם כן בבריאות הנשמה, ועוד יותר מאשר בבריאות הגוף, כיון שהסביבה בנאות דשא ממשכת יותר לענינים פשוטים הנ"ל מאשר בעיר, ולכה"פ צריכה להיות ההוספה ברוחניות כמו ההוספה בגשמיות, והרי מובא שזהו אחד הטעמים ללמוד פרקי אבות תיכף לכניסת הקיץ, כיון שאז הטבע מתחזק האילנות מלבלבים וכו', ומובן גם כן שמזה אין סתירה כלל וכלל להוראת הבעש"ט עזב תעזב עמו כו', ולא על ידי תעניות וסיגופים כי כח המתאוה יש להלבישו בקדושה וכו', עדי יקוים היעוק המקוה שה[[גוף]] לא רק שלא יבלבל להרוחני ולא רק שיסייע בידו אלא שאדרבה נקבה תסובב גבר.{{הערה|1=ממכתב כ"ו [[אייר]] [[תשט"ו]].}} | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*לוי מנדלזון, '''[http://www.he.chabad.org/library/article_cdo/aid/3002849 מה אמר הרבי על החופש הגדול?]''' - אתר {{בית חבד}} | *לוי מנדלזון, '''[http://www.he.chabad.org/library/article_cdo/aid/3002849 מה אמר הרבי על החופש הגדול?]''' - אתר {{בית חבד}} | ||
*[http://old2.ih.chabad.info/newvideo/video.php?id=4136 חופש? צריך להרעיש עולמות] {{וידפו|}} | *[http://old2.ih.chabad.info/newvideo/video.php?id=4136 חופש? צריך להרעיש עולמות] {{וידפו|}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:זמן]] | [[קטגוריה:זמן]] |