גרסה אחרונה |
הטקסט שלך |
שורה 1: |
שורה 1: |
| '''חינוך''' היא מצווה מדרבנן לחנך את הבנים בדרך המצוות, כדי שכאשר יגדילו ויגיעו לגיל מצוות יוכלו לקיים מיד את כל תרי"ג המצוות. דגש מיוחד נתנו רבותינו נשיאינו על החינוך כחלק מרכזי בעבודת ה', וכלשון [[אדמו"ר הריי"צ]] "כשם שהנחת [[תפילין]] בכל יום הוא [[מצווה]] ד[[אורייתא]] על כל [[יהודי]], ללא חילוק בין גדול שבתורה לבין איש פשוט, כך הוא חוב גמור על כל יהודי לחשוב כל יום חצי שעה אודות חינוך הילדים ולעשות הכל, מה שבכוחו לעשות ויותר מכפי כוחו, לראות לפעול אצל הילדים, שילכו בדרך בהם מדריכים אותם"{{הערה|1=[[היום יום]] כ"ב [[טבת]].}}. | | '''חינוך''' היא מצווה מדרבנן לחנך את הבנים בדרך המצוות, כדי שכאשר יגדילו ויגיעו לגיל מצוות יוכלו לקיים מיד את כל תרי"ג המצוות. |
| | === חוב גמור === |
| | ב[[היום יום]]{{הערה|1=כ"ב [[טבת]].}} כתוב: כשם שהנחת [[תפילין]] בכל יום הוא [[מצווה]] ד[[אורייתא]] על כל [[יהודי]], ללא חילוק בין גדול שבתורה לבין איש פשוט, כך הוא חוב גמור על כל יהודי לחשוב כל יום חצי שעה אודות חינוך הילדים ולעשות הכל, מה שבכוחו לעשות ויותר מכפי כוחו, לראות לפעול אצל הילדים, שילכו בדרך בהם מדריכים אותם. |
|
| |
|
| == חלות המצווה == | | === על מי מוטל המצווה === |
| {{ציטוט צף|צדיק עשוי לסטור, וחסיד אינו עשוי לסטור. חסיד אומר מילה, והעולם אומר: סטירה חולפת, אך אמירה נשארת|אדמו"ר הרש"ב, ספר השיחות תש"ד עמוד 15}}
| | ישנה מחלוקת ראשונים אם המצווה מוטל על האב, או גם על המתחנך עצמו. |
|
| |
|
| ישנה מחלוקת ראשונים אם המצווה מוטל על האב, או גם על המתחנך - ה[[קטן]] עצמו.
| | [[הרבי]] מבהיר בשיחות, שכיום ה[[מצווה]] היא לא רק על האב, אלא גם ובעיקר על האם הנמצאת סמוך לילדים במשך היום. |
|
| |
|
| [[הרבי]] מבהיר בשיחות, שכיום ה[[מצווה]] היא לא רק על האב, אלא גם ובעיקר על האם הנמצאת סמוך לילדים במשך היום. | | == מתי חלה המצווה == |
| | כאשר היה [[אדמו"ר הריי"צ]] בן שבע שנים הורה לו [[אדמו"ר הרש"ב]] שכאשר ירצה לאכול ביום הכיפורים יבוא לפניו ויבקש ממנו דווקא לאכול. בפועל התענה אדמו"ר הריי"צ באותה שנה. |
|
| |
|
| כאשר היה [[אדמו"ר הריי"צ]] בן שבע שנים הורה לו [[אדמו"ר הרש"ב]] שכאשר ירצה לאכול ב[[יום הכיפורים]] יבוא לפניו ויבקש ממנו דווקא לאכול. בפועל התענה אדמו"ר הריי"צ באותה שנה.
| | יש שביארו כי חובת החינוך חלה דווקא בשעת המעשה כשמתעוררת חובת החינוך, ולכן רצה אדמו"ר הרש"ב שכאשר ירצה בנו לאכול יבוא לפניו, ואז יחנכו אדמו"ר הרש"ב בדין תענית שעות שחייבים לחנך את הבנים מדין חינוך. {{הערה|1=קובץ [[התמים]] חוברת ה'.}}. |
|
| |
|
| יש שביארו כי חובת החינוך חלה דווקא בשעת המעשה כשמתעוררת חובת החינוך, ולכן רצה אדמו"ר הרש"ב שכאשר ירצה בנו לאכול יבוא לפניו, ואז יחנכו אדמו"ר הרש"ב בדין תענית שעות שחייבים לחנך את הבנים מדין חינוך{{הערה|1=קובץ [[התמים]] חוברת ה'.}}.
| | == החינוך מתחיל מיום הלידה ועוד לפני זה == |
|
| |
|
| בכמה וכמה שיחות של הרבי, הרבי הסביר שהחינוך מתחיל מגיל הכי רך, מאז הלידה ועוד לפני זה. | | בכמה וכמה שיחות של הרבי, הרבי הסביר שהחינוך מתחיל מגיל הכי רך, מאז הלידה ועוד לפני זה. |
|
| |
|
| {{ציטוטון|כידוע מנהג ישראל מדורי דורות לתלות שיר המעלות בחדרו של הילד תיכף משנולד, וכמו כן נהגו נשי ישראל לשיר לילדיהם שיר ערש שתוכנו "כי טוב סחרה מכל סחורה" ("די תורה איז די בעסטע סחורה"), וזאת לפני שידע הנער להבחין בין טוב לרע, לפני שמתחיל לדבר, תינוק שנולד זה עתה. והרי ידוע מ"ש הרשב"א עד כמה צריכים להזהר ולהקפיד על מנהג נשים זקנות בישראל)}}{{הערה|התוועדויות [[תשמ"ג]] ח"ג ע' 1217.}}
| | ''כידוע מנהג ישראל מדורי דורות לתלות שיר המעלות בחדרו של הילד תיכף משנולד, וכמו כן נהגו נשי ישראל לשיר לילדיהם שיר ערש שתוכנו "כי |
| | | טוב סחרה מכל סחורה" ("די תורה איז די בעסטע סחורה"), וזאת לפני שידע הנער להבחין בין טוב לרע, לפני שמתחיל לדבר, תימק שנולד זה עתה. והרי ידוע מ"ש חרשב׳׳א עד כמה צריכים להזהר ולהקפיד על מנהג נשים זקנות בישראל).'' |
| כמו כן מעורר הרבי בנוגע לשירי ערש, אשר הם משמשים חלק נכבד בחלק החינוך העמוק ביותר החודר בנפשו של התינוק ושל הילד.
| | (התוועדויות תשמ"ג ח"ג ע' 1217) |
| | |
| {{ציטוטון|כידוע המנהג הפשוט אצל נשי ישראל לשיר לילדים שבתוך העריסה שיר-ערש שתוכנו אודות ה'רבי' שמלמד לתלמידיו 'קמץ אל"ף א', ומובן שאין זה באקראי בעלמא, אלא כך נתפשט ונתקבל אצל נשי ובנות ישראל בדורות שלפני זה, בכל המקומות מעבר לים ששימשו 'מרכזים' לתורה ויהדות ויראת-שמים - לפי שדרך הלימוד עם ילדי ישראל הייתה באופן שהיו לומדים 'קמץ אל"ף א', וטעם הדבר - לפי ש'קמץ אל"ף א' קשור עם האות אל"ף דתיבת 'אנוכי'.}}{{הערה|'התוועדויות' [[תשמ"ב]] כרך ד' עמ' 2124. [[תשמ"ז]] ח"ב ע 95}}
| |
| | |
| בדברים רבים חותר הרבי להקדים את החינוך לגיל הכי רך, וכך לדוגמה כותב הרבי שהחינוך ללבישת טלית קטן יכולה להתחיל לפני גיל 3{{הערה|1=[https://chabad.info/wp-content/uploads/2019/11/28-11-2019-17-09-18-ליקוט-מענות-קודש-תשמח.pdf ליקוט מענות קודש תשמ"ח, אות רפז].}}.
| |
| | |
| ==מבצע חינוך==
| |
| {{ערך מורחב|ערך=[[מבצע חינוך]]}}
| |
| {{ציטוט צף|מכריזים על שנה זו כ'שנת החינוך' ו'מבצע חינוך', שעניין זה קשור לענין של 'והגדת לבנך' - ענין החינוך: שלא ישאר בן או בת שלא יקבלו חינוך יהודי. וזוהי ההכרזה, שהשנה תהיה הדגשה לראות שכל ילד יהודי יקבל חינוך על פי יהדות אמיתית|שיחת היסוד ל'מבצע חינוך', כ"ד [[ניסן]] תשל"ו}}
| |
| בנוסף, מנה הרבי בהתוועדויות הפתאומיות שערך בשבועות הסמוכים להכרזה על 'מבצע חינוך' שורת הוראות נוספות, ביניהם דרש שכל אחד ישתדל לא לפעול רק בעצמו, אלא להשתדל שגם אנשים נוספים יעסקו במבצע זה, קרא למנהלי המוסדות לקבל תלמידים נוספים גם כאשר ישנם קשיים כספיים, ושלל את האפשרות לפטר מורים ואנשי חינוך ממשרתם בשל מחסור כספי.
| |
| | |
| הרבי אף הדגיש את חשיבותו של מבצע זה בכך שהוא מהווה את היסוד לכל חיי הילדים, ו[[משפיע]] עליהם לכל ימי חייהם, והגדיר את מטרתו לדאוג שלא ישאר אף ילד יהודי שלא יקבל חינוך יהודי כשר.
| |
| | |
| באחד ממכתביו, כינה הרבי את המבצע: "מבצע כללי–גדול וכולל מבצעים הכלליים"{{הערה|מכתב לחג הסיום של ישיבת תומכי תמימים מונטריאול.}}.
| |
| | |
| ==חינוך חסידי==
| |
| אדמו"ר הריי"צ מתייחס בכתביו בהרחבה למיוחדות של החינוך החסידי, ומונה מספר נקודות עיקריות בחינוך החסידי{{הערה|ראו גם ב[[שבועון כפר חב"ד]] גליון 1871 עמוד 79. ובמכתב אדמו"ר הריי"צ לר' [[ניסן נמנוב]]: "אחד מיסודי החינוך . . ואלו התלמידים שהיו והינם שלמים בזה - הצליחו ומצליחים".}}:
| |
| *חינוך המיוסד על קבלת עול וציות{{הערה|1=ספר המאמרים תש"י עמוד 244. תורת מנחם חלק א' עמוד 4. [http://chabadpedia.co.il/images/f/fa/חדקוב_חשון_תשמג.pdf הוראות מהרב חודוקוב - חשון תשמ"ג].}}
| |
| *קדושת האותיות{{הערה|אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ חלק ב' עמוד תצא.}}
| |
| *ההכרה שאסור להסתתר מהמשגיח המופקד על הדרכת המחונך{{הערה|רשימות חלק ד' עמוד 15.}}
| |
| *אהבת ישראל ועין טובה{{הערה|ספר השיחות תש"ה (בלשון הקודש) עמוד יג.}}
| |
| *אי שימת לב ללבוש ולחיצוניות{{הערה|לקוטי דיבורים חלק ג' (בלשון הקודש) עמוד 600.}}
| |
| | |
| ==התייחסויות הרבי==
| |
| ===מעלת העיסוק בחינוך===
| |
| הרבי דחף ועודד באופן קבוע לעסוק בחינוך{{הערה|ראו לדוגמא אגרות קודש חלק ט"ז עמוד קעד. קונטרס 'המחנך' כפר חב"ד תשמ"ט (מכון ליובאוויטש שע"י צעירי אגודת חב"ד). שערי חינוך. תצלום מענות קודש על קדימה להתעסקות בחינוך על טהרת הקודש - שבועןו כפר חב"ד גליון 1992 עמוד 14.}}, בדגש על חינוך בגיל הצעיר. כך הורה הרבי לדוגמא לשלוחים במשרה מלאה שיפנו זמן לעסוק בחינוך{{הערה|כך לדוגמא הורה הרבי לשליח הראשי בצרפת, הרב [[שמואל אזימוב]].}}, וכאשר היה מי שביקש מהרבי לעזוב את עבודת החינוך ולהקדיש את כל עיתותיו לעסוק ב[[הפצת היהדות]] ו[[הפצת המעיינות]] שלל זאת הרבי{{הערה|"מהו ההכרח לדעתו שאופן שליחותם ומקומה צריכה להיות '''דוקא''' כפי רצונו והיפך רצוני?" (לקוטי שיחות חלק כ"ג עמוד 488).}}, והרבי אף קבע שמעלת עבודת החינוך בדורנו נעלית יותר ממשרת רבנות{{הערה|מכתב מתאריך כ"ב תמוז תשכ"ח לרב [[חיים יעקב שלאממע]], אגרות קודש חלק כ"ה אגרת ט'תקכו. כאשר הרב [[יצחק מאיר הרץ]] השלים את לימודי הדיינות ושאל את הרבי ביחידות האם להמשיך בחינוך או להתמסר לדיינות, הורה לו הרבי "בכל אופן לא לנטוש את עבודת החינוך, משום שחינוך הינו כמו שנוטעים עץ, שהוא נותן פירות ופירי פירות, עד סוף כל הדורות, עד שמשיח יבוא" (קוראים כותבים, שבועון כפר חב"ד גליון 1993 עמוד 21).}}.
| |
| | |
| מי שעסק בתפקיד זה כמה שנים, הרי זו הוכחה שזו המצוה השייכת לו במיוחד ואסור לו לעזוב אותה, ובמיוחד אם הצליח בעבודתו, וכל ספק בזה מקורו לא מצד הקדושה{{הערה|אגרות קודש חלק כ"ב עמוד 550.}}, ואין בדורנו אף אחד שיכול לקחת על עצמו אחריות לשחרר מישהו ממלאכה זו{{הערה|היכל מנחם חלק ב' עמוד רטז.}}.
| |
| | |
| גם בתוך עבודת החינוך עצמה, מי שיכול להתעסק עם תחומים קשים יותר - מחוייבים לעסוק דווקא בכך, ומי שמחפש את העבודה הקלה בתחום החינוך נחשב למועל בעבודתו{{הערה|אגרות קודש חלק י"ז עמוד כ. תורת מנחם חלק י"א עמוד 154. אגרות קודש חלק י"א עמוד לו. חלק י' עמוד רלא.}}.
| |
| | |
| ===הוראות הרבי===
| |
| [[קובץ:השפעה על הורי התלמידים.jpg|ממוזער|[[מענות קודש|מענה הרבי]] בקשר לעבודת החינוך: '''במענה לשאלתה: בכלל - הוראת חז"ל שעל האדם להיות מעורב בין הבריות ובפרט - המתעסקים בחינוך שעליהם להיות בקירוב גם עם הורי הילדים שזה מוסיף בהשפעתם על התלמידים. גם בשיחת חולין (באם אינה שיחה אסורה) אפשר להטות השיחה לענין שתהיה תועלת בו, והראיה - שנצטווינו גם עליה: "בכל דרכיך דעהו". אלא שצריך לעשות זה בלי בליטות (וכמו בכל ענינים האדם)''']]
| |
| {{להשלים}}
| |
| | |
| עיקר תפקיד המחנך אינו להקנות ידיעות והישגים, אלא דווקא להטמיע בתלמידים מידות טובות ולהורות את דרכם בחיים לשנים הבאות לכשיגדלו{{הערה|אגרות קודש חלק כ"ה עמוד רא.}}.
| |
| | |
| אחריות המחנכים היא גם על הזמנים בהם התלמידים שוהים בביתם מחוץ לכתלי ה[[תלמוד תורה]], ובפרט אופן הנהגתם בבית הכנסת{{הערה|אגרות קודש חלק כ"ה עמוד קמג.}}.
| |
| | |
| מפיו של הרב חודוקוב נרשם שמחנך מוכרח לחזור ולשנן את ההלכות הנוגעות לעבודתו בחינוך מעת לעת, בדיוק כפי ששוחט וסופר סת"ם צריכים לחזור על ההלכות, ועל כל פנים בקיצור{{הערה|1=[http://chabadpedia.co.il/images/f/fa/חדקוב_חשון_תשמג.pdf הוראות מהרב חודוקוב - חשון תשמ"ג].}}
| |
|
| |
|
| בדורנו יש לשים דגש על הנקודות הבאות בחינוך{{הערה|1=[https://anash.org/women-teaching-women/ מתוך יחידות של הרבי הרב אשר לעמעל ארנרייך] {{אנש}} (אנגלית)}}:
| |
| *לב החינוך צריך להיות אהבה, ולא פחד.
| |
| *יש להתמקד בעשה, ולא באל תעשה.
| |
| *יש להשתדל להעביר לילדים את חויית היופי של היהדות ולטפח את ההערכה שלו כלפיה.
| |
| *להדגיש בפני התלמידים את גדלות השם, ואת ערכו של כל יחיד.
| |
| *לטפח אצל הילדים את ההכרה ותשומת הלב לנוכחות ה', וקבלת מלכות שמים
| |
| *לעורר אצל התלמידים גאווה יהודית
| |
| *גם בלימודי חול, יש להקפיד על מורה דתי דווקא, אפילו על חשבון המקצועיות
| |
| *אין לצנזר קטעים במהלך הלימוד, כיון שהדבר רק מעורר ילדים לחקור ולחפש ולהתעמת עם מה שלא נלמד, וצריך לומר רק שאלו דעות שאינן תואמות את הדעות שלנו
| |
| *במוסדות של בנות יש להשתדל שדווקא נשים ילמדו אותן ולא גברים
| |
|
| |
|
| ====עצות והדרכות====
| |
| *על המחנך להתייחס לכל עניני תורה ומצוות בחיות והתלהבות כדבר חדש, היות וטבע האדם בכלל ובפרט ילד קטן, שדברים חדשים מעוררים בו חיות והתלהבות{{הערה|שם=תשדמ|התוועדויות ה'תשד"מ חלק ג' עמוד 1533.}}.
| |
| *המחנך צריך להתנהג באופן של [[דוגמה חיה]] שמשפיעה באופן החזק ביותר על נפש הילד{{הערה|שם=תשדמ}}.
| |
| *הגישה הכללית של החינוך צריכה להיות מתוך קירוב, ורק לאחר מכן אפשר לחשוב על שימוש מדוד גם בגישה של 'שמאל דוחה', כשגם השימוש בגישה זו צריך להיות באופן חלש, כפי שרמוז בכך שהיד השמאלית חלשה יותר מהימנית {{הערה|התוועדויות תשמ"ו חלק ג' עמוד 617.}}.
| |
| *תלמיד שמחשבתו משוטטת בעת הלימוד, יש לדאוג לו ל[[חברותא]] טובה, ולדאוג ששליבו יהיה [[חפץ]] בלימוד, אם על ידי צירוף [[סיפור חסידי|סיפור]], [[פרס]], וכיוצא בזה{{הערה|ליקוט מענות קודש תשי"ט מענה קלט.}}.
| |
|
| |
|
| ====קבלה למוסדות====
| | ''כידוע המנהג הפשוט אצל נשי ישראל לשיר לילדים שבתוך העריסה שיר-ערש שתוכנו אודות ה'רבי' שמלמד לתלמידיו 'קמץ אל"ף א', ומובן שאין זה באקראי בעלמא, אלא כך נתפשט ונתקבל אצל נשי ובנות ישראל בדורות שלפני זה, בכל המקומות מעבר לים ששימשו 'מרכזים' לתורה ויהדות ויראת-שמים - לפי שדרך הלימוד עם ילדי ישראל היתה באופן שהיו לומדים 'קמץ אל"ף א', וטעם הדבר - לפי ש'קמץ אל"ף א' קשור עם האות אל"ף דתיבת 'אנוכי'.'' |
| *יש להימנע לחלוטין מהפליה על רקע עדתי בקבלה למוסד{{הערה|אגרות קודש חט"ו מכתב ה'תנא.}}.
| |
|
| |
|
| ===שכר לימוד===
| | ('התוועדויות' תשמ"ב כרך ד' עמ' 2124. תשמ"ז ח"ב ע 95) |
| *כפי שהורים מעניקים לילדיהם את הטוב ביותר בכל התחומים, כך יש להתייחס גם לחינוך, ואין להיבהל מהוצאות גדולות יותר עבור חינוך מעולה על טהרת הקודש, כיון שכסף זה ניתן להורים כפיקדון עבור חינוך ילדיהם
| |
| *על פי דברי חז"ל "היזהרו בבני עניים שמהם תצא תורה", הציע הרבי שהנהלת מוסדות החינוך ישתדלו שעל כל פנים עשירית מהתלמידים ילמדו אצלם מבלי לשלם שכר לימוד{{הערה|משיחות הרבי אודות שנת החינוך, תחילת חודש אייר תשל"ו.}}
| |
|
| |
|
| ====עונשים{{הערה|1=[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=1435&CategoryID=528 התקשרות גליון 535].}}====
| |
| *יש להימנע כליל מתוכחה על ידי הכאה{{הערה|שם=כא|אגרות קודש חלק כא עמוד קצה. אגרות קודש, חלק יב, עמ' רסו.}} סגירת הילד בחדר חשוך{{הערה|מכתב הרבי שנדפס ב'צדיק יסוד עולם', קה"ת תשנ"ב, עמוד 105: "נזדעזעתי לקרוא במכתבה שמי שהוא מייעצה לשים ילד קטן ולהחזיקו בחדר חשוך כו' כיוון שלדעתה הוא אקטיבי יותר מדי, ושמחתי להמשך מכתבה שלא קיבלה עצה מבהילה זו". ראו מכתב זה והרקע אליו בתשורה של משפחת פש, תשע"ה, ע' 35.}} וכל עונש שכולל שימוש חינוכי בכח פיזי, כגון דחיפה וכיוצא בזה, אפילו אצל ילדים צעירים, ובטח שלא אצל ילדים בגיל בוגר יותר{{הערה|אגרות קודש חלק יג עמוד ד ועמוד קלח. הוספה לשיחות קודש תשל"ט חלק ב' עמוד 760. אגרות קודש חלק יב עמוד רסו.}}
| |
| *ניתן להשתמש בעונש של הרחקה זמנית{{הערה|הרבי עצמו נהג כך כאשר 'הרחיק' קבוצת בחורים שעשתה מעשה שלא גרם נחת רוח למשך שלושה התוועדויות.}} או הרחקה לצמיתות, במקרים קיצוניים שעונשים אחרים לא עזרו{{הערה|שם=כא}}
| |
| *כאשר הנהלת הישיבה הטילה על בחור קנס כספי והוא כתב על כך לרבי, השיב לו הרבי כי עליו לציית לפקודת ההנהלה, ובכך יהיה גם תיקון למעשיו{{הערה|1=בנוגע לעצם ההיתר ההלכתי לתת קנס לתלמיד, ראו [http://www.shturem.net/index.php?section=artlesson&id=364 תשובת הרב ברוך בועז יורקוביץ רב קהילת חב"ד בלוד] {{שטורעם}}}}
| |
| *הרבי הציע כעונש חינוכי נתינת כסף ל[[צדקה]], והוספה בלימוד בזמן הפנוי{{הערה|משיחת ב' דר"ח אלול תשמ"ג, התוועדויות חלק ד' עמוד 1959.}}
| |
| *ככלל הגישה בה צריך לנקוט היא "בתוקף המלובש בדרכי נועם"{{הערה|אגרות קודש חלק יב עמוד רסו.}}
| |
|
| |
|
| ====חינוך הבנות====
| | [השיר תורה איז די בעסטע סחורה להורדה https://sites.google.com/site/toramedia770/tora-is-the-best] |
| בשונה מהשיטה שהיתה נהוגה, הניח הרבי דגש גדול על חינוך הבנות, ואף הצביע על כך שכשם שהקב"ה בעצמו הקדים את 'חינוך' הנשים במתן תורה לפני הגברים, יש מזה הוראה גם אלינו שיש הדגשה מיוחדת בחינוך הבנות{{הערה|הרבי אף העיר שכאשר בבריאת העולם הוקדמו הגברים לנשים, הגיע מכך חורבן שגרם לערבוב הטוב והרע בכל העולמות.}}, ואף שבדורות עברו לא נהגו להניח על זה דגש, הרי התנאים של הזמן החדש גורמים לכך שלא מספיק שהדברים יבואו באופן של ציווי ופקודה, ודורשים חינוך פנימי. מקור נוסף לחשיבות של חינוך הבנות לומד הרבי מהאריכות בפרשת הנדרים של נשים ובנות לעומת נדרי הבן, כאשר הטעם לכך מפני שבענינים רבים הנשים יכולות לפעול עוד יותר מהגברים.
| |
|
| |
|
| == ראו גם == | | == ראו עוד == |
| | *[[מבצע חינוך]] |
| *[[ילדי ישראל]] | | *[[ילדי ישראל]] |
| *[[תלמוד תורה]] | | *[[תלמוד תורה]] |
| *[[קמץ אלף א|קמץ אלף אָ]] | | *[[קמץ אלף אָ]] |
| *[[מרכז לעניני חינוך]]
| |
|
| |
|
| ==לקריאה נוספת== | | ==לקריאה נוספת== |
| *קונטרס '''[[כללי החינוך וההדרכה]]''', [[אדמו"ר הריי"צ]] (מהדורה מבוארת של הרב [[יקותיאל גרין]], יצא לאור בשנת [[תש"ס]]) | | *קונטרס '''[[כללי החינוך וההדרכה]]''', [[אדמו"ר הריי"צ]] (מהדורה מבוארת של הרב [[יקותיאל גרין]], יצא לאור בשנת [[תש"ס]]) |
| *'''החינוך והמחנך''', הרב [[חיים מרדכי אייזיק חדקוב]], ניו יורק תשנ"ה | | *'''החינוך והמחנך''', הרב [[חיים מרדכי אייזיק חדקוב]], ניו יורק תשנ"ה |
| *'''אגרת החינוך''', הרב [[שמעון וייצהנדלר]], [[מרכז ההפצה ממש]], ישראל תשע"ד | | *'''אגרת החינוך''', הרב [[שמעון וייצהנדלר]], [[מכון ממש]], ישראל תשע"ד |
| *'''משנת החינוך''', הרב שניאור זלמן גרשוביץ, מכון משנת חב"ד, תשע"ד | | *'''משנת החינוך''', הרב שניאור זלמן גרשוביץ, מכון משנת חב"ד, תשע"ד |
| *'''החינוך במשנת חב"ד''', הרב [[יוסף הרטמן]], [[כפר חב"ד]] תשמ"ד | | *'''החינוך במשנת חב"ד''', הרב [[יוסף הרטמן]], כפר חב"ד תשמ"ד |
| *'''שערי חינוך''', מכון [[היכל מנחם (ירושלים)|היכל מנחם]], ישראל תשס"ז | | *'''שערי חינוך''', מכון [[היכל מנחם (ירושלים)|היכל מנחם]], ישראל תשס"ז |
| *'''דרכי החינוך''', פרופסור [[פישל שניאורסון]], הוצאת הסתדרות המורים, ישראל תש"ד | | *'''דרכי החינוך''', פרופסור [[פישל שניאורסון]], הוצאת הסתדרות המורים, ישראל תש"ד |
| *'''חינוך למעשה''', לוי יצחק סטוליק, [[ניסן]] תש"ס | | *'''חינוך למעשה''', לוי יצחק סטוליק, ניסן תש"ס |
| *'''לקט בעניני חינוך''', מפי הרב [[חיים מרדכי אייזיק חודקוב]], הוצאת [[ועד כפר חב"ד]] תשס"ז | | *'''לקט בעניני חינוך''', מפי הרב [[חיים מרדכי אייזיק חודקוב]], הוצאת [[ועד כפר חב"ד]] תשס"ז |
| *'''מפתח הוראות והדרכות בעניני חינוך''', [[תשורה]] מ[[כינוס השלוחים העולמי]] תשנ"ט | | *'''מפתח הוראות והדרכות בעניני חינוך''', [[תשורה]] מ[[כינוס השלוחים העולמי]] תשנ"ט |
| *'''כללי החינוך וההדרכה - מבואר''', הרב [[מנחם מענדל פרידמן]], [[אור יהודה]] [[תשנ"ג]] | | *'''כללי החינוך וההדרכה - מבואר''', הרב [[מנחם מענדל פרידמן]], [[אור יהודה]] [[תשנ"ג]] |
| *'''החינוך על טהרת הקודש''', [[שניאור זלמן הרצל]], | | *'''החינוך על טהרת הקודש''', [[שניאור זלמן הרצל]], |
| *הרבנית סימה אשכנזי, סדרת כתבות במוסף 'נשי' לשבועון כפר חב"ד: '''חינוך לנצח נצחים''', גליון 1904 עמוד 22 {{*}} '''חינוך במסירות''', גליון 1905 עמוד 24
| |
| *'''הפרדה בין בנים ובנות בגילאי בית הספר''', התייחסויות הרבי לנושא, בתוך שבועון כפר חב"ד גליון 1908 עמוד 18
| |
| *'''על טהרת הקודש''', סקירה על חזון רשת אהלי יוסף יצחק לאור תכנית הלימודים שעברה את הגהת הרבי{{הערה|ראו לעיל בפיסקה קישורים חיצוניים.}} - שבועון כפר חב"ד גליון 1920 עמוד 62
| |
| *הרב שבתי סלבטיצקי, '''הטובים לחינוך''', מכון הפרשה בחיי, שיעור 81 פרשת ואתחנן תשפ"ב
| |
| *ר' [[יואל כהן]], '''[https://chabadpedia.co.il/images/9/90/%D7%97%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%9A_%D7%97%D7%91%D7%93%D7%99_%D7%9E%D7%94%D7%95_%D7%A8_%D7%99%D7%95%D7%90%D7%9C.pdf חינוך חב"די מהו?]''', בהוצאת [[איגוד המלמדים (קראון הייטס)|איגוד המלמדים]], סיון תשפ"ג
| |
|
| |
|
| == קישורים חיצוניים == | | == קישורים חיצונים == |
| *'''[http://www.teshura.com/teshurapdf/Wolf-Mordechai-BM%20-%20Sivan%2022%2C%205772.pdf תכנית הלימודים של המרכז לעניני חינוך למוסדות החינוך בארצות הברית]'''{{הערה|ראו סקירה בשבועון כפר חב"ד גליון 1920 עמוד 62.}} | | *פלפול אם המצווה היא מדאורייתא או מדרבנן, [http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/lkus/35/maftechot/2/1/13&search=%D7%9B%D7%AA%D7%95%D7%91%D7%95%D7%AA ליקוטי שיחות] |
| *[[ניגון תורה איז די בעסטע סחורה]]
| |
| *'''[https://chabad.info/video/rebbe/dailyvideo/657519/ אסור לבזבז רגע בחינוך הילדים]''', וידאו יומי מהרבי {{וידפו}}
| |
| *[[פלפול]] אם המצווה היא מדאורייתא או מדרבנן, [http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/lkus/35/maftechot/2/1/13&search=כתובות ליקוטי שיחות]
| |
| *הרב רפאל אברהם דובקין, '''[https://chabad.info/wp-content/uploads/2021/06/09-06-2021-12-05-34-שערי-ישיבה-ספר-העשריםpdf.pdf מצוות חינוך במהלך הדורות ובתורת רבותינו נשיאינו]''', שערי ישיבה תשפ"א עמוד 682
| |
| *שניאור אשכנזי, '''[https://chabadpedia.co.il/images/1/1e/%D7%9C%D7%94%D7%96%D7%94%D7%99%D7%A8_%D7%92%D7%93%D7%95%D7%9C%D7%99%D7%9D_%D7%A2%D7%9C_%D7%94%D7%A7%D7%98%D7%A0%D7%99%D7%9D.pdf להזהיר גדולים על הקטנים]''', השיטה החינוכית המצליחה - שיעור לל"ג בעומר תשפ"ג
| |
| *הרב יוחנן מרוזוב, '''[https://drive.google.com/file/d/1tY152E4vG3l9cERm5eyzrpC1lVhjJNrC/view האם יש חיוב חינוך בהידור מצוה]''', קובץ הערות וביאורים אהלי תורה גליון א'רמז פרשת תרומה תשפ"ד עמוד 43
| |
| *'''[https://77012.blogspot.com/2024/05/blog-post_89.html צפו בהרצאה מאלפת על חינוך הילדים על טהרת הקודש • הרב יוסף יצחק אופן]''', באתר '[[לחלוחית גאולתית]]' {{לחלוחית}}
| |
| *'''[https://www.chabad.org/library/article_cdo/aid/5784250/jewish/Education-Chinuch.htm חינוך] {{*}} [https://www.chabad.org/library/article_cdo/aid/5784224/jewish/Teacher-Rav.htm רב - מבט פנימי] {{*}} [https://www.chabad.org/library/article_cdo/aid/5784342/jewish/Parenting-Horim.htm הורות והשפעתה החינוכית]''', מתוך הספר 'אנשי המילה' {{בית חבד}} (אנגלית)
| |
| {{הערות שוליים}} | | {{הערות שוליים}} |
| [[קטגוריה:חינוך]][[קטגוריה:אורח חיים]] | | [[קטגוריה:ערכים במבט החסידות]][[קטגוריה:הלכה בתורת חב"ד]] |