עריכת הדף "ועל הניסים (פורים)"
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 11: | שורה 11: | ||
===מקום הזכרתה=== | ===מקום הזכרתה=== | ||
מכיון וטעם תפילה זו הוא כדי להודות לה' על הניסים והנפלאות שאירעו לנו, נקבע מקומה של תפילה זו גם ב[[תפילת שמונה עשרה]] וגם ב[[ברכת המזון]] בברכת ההודאה{{הערה|1=שבת כד, א: "אם בא להזכיר מזכיר בהודאה . . אמר להו רב ששת כתפילה מה תפילה בהודאה אף ברכת המזון בהודאה".}}. בתפילת שמונה עשרה מוסיפים את התפילה לאחר אמירת 'מודים', קודם אמירת "ועל כולם", | מכיון וטעם תפילה זו הוא כדי להודות לה' על הניסים והנפלאות שאירעו לנו, נקבע מקומה של תפילה זו גם ב[[תפילת שמונה עשרה]] וגם ב[[ברכת המזון]] בברכת ההודאה{{הערה|1=שבת כד, א: "אם בא להזכיר מזכיר בהודאה . . אמר להו רב ששת כתפילה מה תפילה בהודאה אף ברכת המזון בהודאה".}}. בתפילת שמונה עשרה מוסיפים את התפילה לאחר אמירת 'מודים', קודם אמירת "ועל כולם", וב[[ברכת המזון]] מוסיפים אותה באמצע הברכה השנייה לפני המלים "ועל כולם". | ||
==נוסח אדמו"ר הזקן== | ==נוסח אדמו"ר הזקן== | ||
שורה 29: | שורה 29: | ||
*'''בְּשׁוּשַׁן הַבִּירָה:''' הדגש על שושן כמקומם של מרדכי ואסתר, מורה על המשמעות הרוחנית של העיר, שבהיותה 'מוקפת חומה' מורה על שלימות ביראת השם ובכל עניני התורה{{הערה|על פי דברי חז"ל (פסחים פז, א) "חומה זו תורה".}}, ומזה נמשך גם יראת השם בכל היהודים וממילא גם נפעל הנס{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/5/3/24.htm שיחת חג הפורים תשי"ב].}}. | *'''בְּשׁוּשַׁן הַבִּירָה:''' הדגש על שושן כמקומם של מרדכי ואסתר, מורה על המשמעות הרוחנית של העיר, שבהיותה 'מוקפת חומה' מורה על שלימות ביראת השם ובכל עניני התורה{{הערה|על פי דברי חז"ל (פסחים פז, א) "חומה זו תורה".}}, ומזה נמשך גם יראת השם בכל היהודים וממילא גם נפעל הנס{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/5/3/24.htm שיחת חג הפורים תשי"ב].}}. | ||
*'''כְּשֶׁעָמֵד עֲלֵיהֶם:''' דווקא '''עמידתו''' של המן היא זו שהביאה לכך שכל היהודים '''עמדו''' במשך שנה שלימה במסירות נפש{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/5727-2/120/index.htm#_ftn233 מאמר 'וקבל היהודים' שושן פורים קטן תשכ"ז]. [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15879&st=&pgnum=124 מאמר 'וקבל היהודים' פורים קטן תרפ"ז].}}. | *'''כְּשֶׁעָמֵד עֲלֵיהֶם:''' דווקא '''עמידתו''' של המן היא זו שהביאה לכך שכל היהודים '''עמדו''' במשך שנה שלימה במסירות נפש{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/5727-2/120/index.htm#_ftn233 מאמר 'וקבל היהודים' שושן פורים קטן תשכ"ז]. [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15879&st=&pgnum=124 מאמר 'וקבל היהודים' פורים קטן תרפ"ז].}}. | ||
*'''הָמָן הָרָשָׁע:''' | *'''הָמָן הָרָשָׁע:''' בגלל שהמן היה מזרע עמלק שהמהות שלו היה קליפת הגסות והישות, הוא רצה להשמיד את כל היהודים, שנקראים על שם יהודה, לשון ביטול והודאה, המסמלים את ההיפך הגמור ממנו{{הערה|מאמרי אדמו"ר הזקן תקע"א עמוד קמ.}}. | ||
*'''לְהַשְׁמִיד לַהֲרֹג וּלְאַבֵּד:''' כנגד שלושת הבקשות שביקש, כתוב בו שלוש פעמים לשון 'נפילה', "אשר החילות לנפול לפניו לא תוכל לו כי נפול תיפול לפניו"{{הערה|ליקוטי לוי יצחק, אגרות קודש עמוד פט.}}, ולשונות אלו הם כנגד שלושת העולמות בריאה יצירה ועשיה, המקור הרוחני של נשמות ישראל{{הערה|סידור מהרי"ד חלק א' קיח, ב.}}. | *'''לְהַשְׁמִיד לַהֲרֹג וּלְאַבֵּד:''' כנגד שלושת הבקשות שביקש, כתוב בו שלוש פעמים לשון 'נפילה', "אשר החילות לנפול לפניו לא תוכל לו כי נפול תיפול לפניו"{{הערה|ליקוטי לוי יצחק, אגרות קודש עמוד פט.}}, ולשונות אלו הם כנגד שלושת העולמות בריאה יצירה ועשיה, המקור הרוחני של נשמות ישראל{{הערה|סידור מהרי"ד חלק א' קיח, ב.}}. | ||
*'''מִנַּעַר וְעַד זָקֵן טַף וְנָשִׁים בְּיוֹם אֶחָד:''' בחג הפורים האירה אצל כל היהודים, מהגדול ביותר ועד הקטן ביותר, בחינת המסירות נפש, הנרמזת בתיבות 'יום אחד', היות שבחינת ההתקשרות וההתאחדות עם 'יחידו של עולם', היתה בגילוי, באופן של 'יום'{{הערה|שיחות קודש תשל"ח חלק ב' עמוד ג'.}}. | *'''מִנַּעַר וְעַד זָקֵן טַף וְנָשִׁים בְּיוֹם אֶחָד:''' בחג הפורים האירה אצל כל היהודים, מהגדול ביותר ועד הקטן ביותר, בחינת המסירות נפש, הנרמזת בתיבות 'יום אחד', היות שבחינת ההתקשרות וההתאחדות עם 'יחידו של עולם', היתה בגילוי, באופן של 'יום'{{הערה|שיחות קודש תשל"ח חלק ב' עמוד ג'.}}. | ||
*'''וּשְׁלָלָם לָבוֹז:''' מזכירים זאת | *'''וּשְׁלָלָם לָבוֹז:''' מזכירים זאת למרות שביחס לגזירה של להשמיד להרוג ולאבד השלל לא נחשב למאומה, כי גם זו היתה מעצת המן, שלמרות שבדרך כלל נכסי הרוגי המלך הולכים לאוצר המדינה, הוא נתן רשות לכל אזרח שרוצה לבוז את הרכוש, וכך להבטיח שלכולם יהיה אינטרס להרוג את היהודים כדי לבוז את שללם לעצמם{{הערה|שיחת חג הפורים תשל"ג.}}. | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== |