עריכת הדף "הרבי בילדותו וצעירותו"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{תולדות הרבי}} | {{תולדות הרבי}} | ||
[[קובץ:הרבי בילדותו.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי בגיל שנתיים וחצי ([[תרס"ד]])]] | |||
'''[[הרבי]]''' נולד ביום [[י"א בניסן]] [[תרס"ב]] (18 באפריל 1902) לאביו הרב [[לוי יצחק שניאורסון|לוי יצחק]] ואמו הרבנית [[חנה שניאורסון (אם אדמו"ר שליט"א)|חנה שניאורסון]]. בתקופת '''[[ילד]]ותו וצעירותו''' התגורר בערים [[ניקולייב]] ו[[דנייפרופטרובסק]] ועסק בלימוד ה[[תורה]], בעיקר באופן עצמאי. בשנת [[תרפ"ג]] נפגש לראשונה עם [[הרבי הריי"צ]], ומאז שהה במחיצתו לעיתים תכופות והתעסק יחד איתו בעסקנות הכלל, כשלאחר [[יציאת הרבי הריי"צ מרוסיה|יציאתם מרוסיה]] הפך הרבי לחתנו כאשר [[חתונת אדמו"ר שליט"א|התחתן]] עם ביתו, [[הרבנית חיה מושקא]]. | '''[[הרבי]]''' נולד ביום [[י"א בניסן]] [[תרס"ב]] (18 באפריל 1902) לאביו הרב [[לוי יצחק שניאורסון|לוי יצחק]] ואמו הרבנית [[חנה שניאורסון (אם אדמו"ר שליט"א)|חנה שניאורסון]]. בתקופת '''[[ילד]]ותו וצעירותו''' התגורר בערים [[ניקולייב]] ו[[דנייפרופטרובסק]] ועסק בלימוד ה[[תורה]], בעיקר באופן עצמאי. בשנת [[תרפ"ג]] נפגש לראשונה עם [[הרבי הריי"צ]], ומאז שהה במחיצתו לעיתים תכופות והתעסק יחד איתו בעסקנות הכלל, כשלאחר [[יציאת הרבי הריי"צ מרוסיה|יציאתם מרוסיה]] הפך הרבי לחתנו כאשר [[חתונת אדמו"ר שליט"א|התחתן]] עם ביתו, [[הרבנית חיה מושקא]]. | ||
==הולדתו== | ==הולדתו== | ||
[[ | [[ה | ||
רבי]] נולד ביום שישי, [[י"א בניסן]] [[תרס"ב]] (18 באפריל 1902){{הערה|תאריך הולדתו של הרבי נודע לחסידים לראשונה בעת [[ביקור הרבי בפאריז (תש"ז)|ביקורו של הרבי בפריז]], כאשר בי"א [[ניסן]] פנתה אימו [[הרבנית חנה]] לקבוצת חסידים, ביניהם הרב [[בן ציון שם טוב]], והציעה להם לבקש מהרבי להתוועד לרגל יום הולדתו - ואכן כך היה והרבי הסכים והתוועד (ימי מלך חלק ג' ע' 997).}}, ב[[עיירה]] הרוסית-אוקראינית [[ניקולייב]] לרב [[לוי יצחק שניאורסון|לוי יצחק]]{{הערה|מצד אביו, הרבי הינו דור שישי ל[[אדמו"ר הצמח צדק]]: אביו רבי לוי יצחק הינו בנו של רבי [[ברוך שניאור זלמן שניאורסון (סב אדמו"ר שליט"א)|ברוך שניאור זלמן שניאורסון]], בנו של רבי [[לוי יצחק שניאורסון (נכד אדמו"ר הצמח צדק)|לוי יצחק שניאורסון]] בנו של רבי [[ברוך שלום שניאורסון (בן אדמו"ר הצמח צדק)|ברוך שלום שניאורסון]], בנו בכורו של [[אדמו"ר הצמח צדק]] - שהיה גם סב אשתו, [[הרבנית חיה מושקא]].}} ו[[חנה שניאורסון (אם אדמו"ר שליט"א)|חנה שניאורסון]]. אמו הייתה בתו של הרב [[מאיר שלמה ינובסקי]], רבה של ניקולייב. | |||
==ברית המילה== | ==ברית המילה== | ||
[[קובץ:ניקולייב.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הבית בו התקיימה הברית]] | [[קובץ:ניקולייב.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הבית בו התקיימה הברית]] | ||
{{ערך מורחב|ברית אדמו"ר שליט"א}} | {{ערך מורחב|ברית אדמו"ר שליט"א}} | ||
[[ברית מילה|ברית המילה]] של [[הרבי]] התקיימה ביום [[ו']] ערב [[שבת קודש]] [[חול המועד]] [[פסח]] [[י"ח בניסן]] [[תרס"ב]], בעיר הולדתו [[ניקולייב]]. | [[ברית מילה|ברית המילה]] של [[הרבי]] התקיימה ביום [[ו']] ערב [[שבת קודש]] [[חול המועד]] [[פסח]] [[י"ח בניסן]] [[תרס"ב]], בעיר הולדתו [[ניקולייב]]. | ||
שורה 14: | שורה 15: | ||
הברית והסעודה התקיימו בבית סבו של הרבי ורב של העיר, הרב [[מאיר שלמה ינובסקי]], ויהודים רבים מ[[ניקולייב]] השתתפו בחגיגה. ככל הנראה השתתף שם גם רבי [[ברוך שניאור שניאורסון]], סבו השני של הרבי. במהלך סעודת הברית דרשו סבותיו ואביו של הרבי, [[רבי לוי יצחק]] שניאורסון, כאשר אביו של הרבי מקשר בין חגיגת הברית לבין יום הולדתו שלו שחל באותו יום. הילד נקרא בשם "מנחם מענדל" על שם סב-סבו, ה[[אדמו"ר הצמח צדק]]. | הברית והסעודה התקיימו בבית סבו של הרבי ורב של העיר, הרב [[מאיר שלמה ינובסקי]], ויהודים רבים מ[[ניקולייב]] השתתפו בחגיגה. ככל הנראה השתתף שם גם רבי [[ברוך שניאור שניאורסון]], סבו השני של הרבי. במהלך סעודת הברית דרשו סבותיו ואביו של הרבי, [[רבי לוי יצחק]] שניאורסון, כאשר אביו של הרבי מקשר בין חגיגת הברית לבין יום הולדתו שלו שחל באותו יום. הילד נקרא בשם "מנחם מענדל" על שם סב-סבו, ה[[אדמו"ר הצמח צדק]]. | ||
חסידים סיפרו שבאירוע השתתף גם ה[[שוחט]] הרב [[אשר גרוסמן]], שעקב ה[[חומרות והידורים בפסח|חומרות הנהוגות בחסידות חב"ד]] ב[[חג הפסח]] לא טעם מאומה בסעודה. סב הרבי הרב [[מאיר שלמה ינובסקי]], שבביתו התקיימה הסעודה, פנה אליו בתרעומת מעושה ואמר לו: "מגיעה לך נזיפה, על כך שאינך אוכל בבית ה[[מרא דאתרא]]! אך אינני יכול לנזוף בך, שכן הצלת את חיי"{{הערה|1=כוונתו | חסידים סיפרו שבאירוע השתתף גם ה[[שוחט]] הרב [[אשר גרוסמן]], שעקב ה[[חומרות והידורים בפסח|חומרות הנהוגות בחסידות חב"ד]] ב[[חג הפסח]] לא טעם מאומה בסעודה. סב הרבי הרב [[מאיר שלמה ינובסקי]], שבביתו התקיימה הסעודה, פנה אליו בתרעומת מעושה ואמר לו: "מגיעה לך נזיפה, על כך שאינך אוכל בבית ה[[מרא דאתרא]]! אך אינני יכול לנזוף בך, שכן הצלת את חיי"{{הערה|1=כוונתו היתה למאורע שהתרחש כמה שנים קודם לכן, כאשר הרב ינובסקי חלה במחלה סופנית והתאשפז בבידוד, ולא היו נראים סיכויים להחלמתו - וידידו הרב אשר הגיע מידי יום מתחת לחלון חדרו המבודד והקריא קטעים מתוך [[אגרת הקודש - פרק י"א]] של [[אדמו"ר הזקן]], המדברים בגנות העצבות והייאוש. מאוחר יותר החלים באופן ניסי והסביר שהכח להחלמתו הגיע רק בזכות קטעי התניא ששמע מידידו ברגעים הקשים (מפי הרב [[מנחם מענדל פוטרפס]], מופיע [http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=3601&CategoryID=927 באתר צעירי חב"ד]).}}. | ||
===ציון התאריך=== | ====ציון התאריך==== | ||
בשנת [[תנש"א]] ציין הרבי את תחילת שנת התשעים לברית, ב[[הגהה|הגהת]] [[מאמר]] [[ד"ה]] "אשרי תבחר ותקרב" [[תשט"ז]], המבאר את הפסוקים הנאמרים בתחילת [[ברית מילה]] ושייכותם לתוכן הברית{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/mlukat/3/24 המאמר בגירסת טקסט].}}. | בשנת [[תנש"א]] ציין הרבי את תחילת שנת התשעים לברית, ב[[הגהה|הגהת]] [[מאמר]] [[ד"ה]] "אשרי תבחר ותקרב" [[תשט"ז]], המבאר את הפסוקים הנאמרים בתחילת [[ברית מילה]] ושייכותם לתוכן הברית{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/mlukat/3/24 המאמר בגירסת טקסט].}}. | ||
==ילדותו== | ==ילדותו== | ||
בשנותיו הראשונות התגורר הרבי עם הוריו ב[[ניקולייב]], ולמד ב'[[חדר]]' המקומי. בשנים מאוחרות סיפר הרבי כמה אפיזודות הזכורות לו מחיי אותו 'חדר'. | בשנותיו הראשונות התגורר הרבי עם הוריו ב[[ניקולייב]], ולמד ב'[[חדר]]' המקומי. בשנים מאוחרות סיפר הרבי כמה אפיזודות הזכורות לו מחיי אותו 'חדר'. | ||
כבר בגיל צעיר נודע הרבי בשקידתו וזיכרונו הפנומנלי. את זמנו השקיע בעיקר בלימוד מקיף של כל חלקי התורה; [[נגלה]] ו[[נסתר]], כשאת הדרכתו הלימודית קיבל בעיקר מאביו. את שנות ילדותו תיאר הרבי כזמן בו התגבשה אצלו השקפת עולמו אותה יישם במהלך חייו ובעיקר בהיותו [[רבי]]. במכתב נדיר למר יצחק בן צבי הוא מתאר את הלך מחשבותיו כילד: | כבר בגיל צעיר נודע הרבי בשקידתו וזיכרונו הפנומנלי. את זמנו השקיע בעיקר בלימוד מקיף של כל חלקי התורה; [[נגלה]] ו[[נסתר]], כשאת הדרכתו הלימודית קיבל בעיקר מאביו. את שנות ילדותו תיאר הרבי כזמן בו התגבשה אצלו השקפת עולמו אותה יישם במהלך חייו ובעיקר בהיותו [[רבי]]. במכתב נדיר למר יצחק בן צבי הוא מתאר את הלך מחשבותיו כילד: | ||
{{ציטוט|מרכאות=כן|אנגלית= | {{ציטוט|מרכאות=כן|אנגלית= | ||
שורה 30: | שורה 31: | ||
:::גאולה כזו באופן כזה, שעל-ידה יהיו מובנים ייסורי הגלות, הגזרות והשמדות.}} | :::גאולה כזו באופן כזה, שעל-ידה יהיו מובנים ייסורי הגלות, הגזרות והשמדות.}} | ||
בשנת [[תרס"ט]] התמנה [[ר' לוי יצחק]] לרבה הראשי של [[דנייפרופטרובסק]] (בעבר [[יקטרינוסלב]]), ומשפחתו של הרבי עברה לגור במקום. שם למד הרבי ב'חדר' המקומי, אצל הרב [[שניאור זלמן ווילנקין]]{{הערה|עד סוף ימיו כיבד הרבי בכבוד גדול את הרב וילנקין, למרות היותו חסידו, בגלל שהיה ה'מלמד' שלו | בשנת [[תרס"ט]] התמנה [[ר' לוי יצחק]] לרבה הראשי של [[דנייפרופטרובסק]] (בעבר [[יקטרינוסלב]]), ומשפחתו של הרבי עברה לגור במקום. שם למד הרבי ב'חדר' המקומי, אצל הרב [[שניאור זלמן ווילנקין]]{{הערה|עד סוף ימיו כיבד הרבי בכבוד גדול את הרב וילנקין, למרות היותו חסידו, בגלל שהיה ה'מלמד' שלו.}}. | ||
בתקופת [[מלחמת העולם הראשונה]] ([[תרע"ד]]-[[תרע"ח]]), עמד הרבי לימין אביו בהנהגת הקהילה ובארגון עזרה לפליטי [[פולין]] שהגיעו בהמוניהם, בתקופת המלחמה, ל[[דנייפרופטרובסק]]. | בתקופת [[מלחמת העולם הראשונה]] ([[תרע"ד]]-[[תרע"ח]]), עמד הרבי לימין אביו בהנהגת הקהילה ובארגון עזרה לפליטי [[פולין]] שהגיעו בהמוניהם, בתקופת המלחמה, ל[[דנייפרופטרובסק]]. | ||
==בר מצוה== | ===בר מצוה=== | ||
בשנת [[תרע"ה]], ביום שישי - י"א ב[[ניסן]] נחגגה ה[[בר מצוה]] של הרבי בדנייפרופטרובסק. | |||
{{פסקה חסרה}} | |||
==בחרותו== | ==בחרותו== | ||
בקיץ [[תרפ"ב]] ביקר הרבי ב[[חרקוב]] על מנת לשוחח עם רופאים בקשר למצבו הרפואי של אחיו [[דובער שניאורסון (אח אדמו"ר שליט"א)|דובער שניאורסון]] ובאותה הזדמנות גם ביקר ב[[תומכי תמימים חרקוב]]<ref>[[היום יום]] מהדורת [[תשס"ט]].</ref>. ב[[חודש חשוון]] שנת [[תרפ"ג]] נסע עם אחיו ל[[רוסטוב]] אל [[אדמו"ר הריי"צ]]{{הערה|1=באותה נסיעה השתתף בבריתו של הרב [[אברהם סקובלו]].}}. | |||
בקיץ [[תרפ"ב]] ביקר הרבי ב[[חרקוב]] על מנת לשוחח עם רופאים בקשר למצבו הרפואי של אחיו [[דובער שניאורסון (אח אדמו"ר שליט"א)|דובער שניאורסון]] ובאותה הזדמנות גם ביקר ב[[תומכי תמימים חרקוב]] | |||
בשנת [[תרפ"ג]] הגיע לעיירת הנופש קיסלבודסק שם שהה עם אדמו"ר הריי"צ במשך זמן, לאחר מכן נסע עם אדמו"ר הריי"צ ל[[רוסטוב]], שם שהה עימו במשך שבוע. | בשנת [[תרפ"ג]] הגיע לעיירת הנופש קיסלבודסק שם שהה עם אדמו"ר הריי"צ במשך זמן, לאחר מכן נסע עם אדמו"ר הריי"צ ל[[רוסטוב]], שם שהה עימו במשך שבוע. | ||
החל משנת [[תרפ"ד]] נכנס בסוד ענייניו והנהגתו הציבורית של אדמו"ר הריי"צ, מילא תפקידים מיוחדים בתחומים שונים ועמד לימינו במלחמתו המפורסמת לשמירת קדשי דת ומצוות ישראל ב[[רוסיה]] הסובייטית. באותה תקופה הגדירו אדמו"ר הריי"צ כ"שר ההשכלה" שלו{{ | החל משנת [[תרפ"ד]] נכנס בסוד ענייניו והנהגתו הציבורית של אדמו"ר הריי"צ, מילא תפקידים מיוחדים בתחומים שונים ועמד לימינו במלחמתו המפורסמת לשמירת קדשי דת ומצוות ישראל ב[[רוסיה]] הסובייטית. באותה תקופה הגדירו אדמו"ר הריי"צ כ"שר ההשכלה" שלו{{הערת שוליים|[[שלשלת היחס]], מהדורת [[תשנ"ג]].}}. ב[[חודש תשרי]] [[תרפ"ה]] נסע שוב ל[[לנינגרד]] (בו שהה אדמו"ר הריי"צ באותן שנים עד צאתו מ[[רוסיה]]), שם נכנס מספר פעמים אל הגאון הרב [[יוסף רוז'ין]] (הגאון מרגצ'וב) וקיבל ממנו [[סמיכה]] לרבנות. מאז הרבי היה משגר אליו מכתבים ומקבל מענות. בשנת [[תרפ"ו]] נסע בשליחות אדמו"ר הריי"צ לבקר בישיבת [[תומכי תמימים קרמנצ'וג]]. ב[[חודש חשון]] [[תרפ"ז]] השתתף בועידת הרבנים בעיר קורוסטין (וואהלין). אחר כך שהה ב[[לנינגרד]]. | ||
ב[[חודש סיוון]] [[תרפ"ז]] [[מאסר וגאולת הרבי הריי"צ|נאסר אדמו"ר הריי"צ]]. הרבי היה מראשי המתעסקים למען הצלתו. לאחר השחרור שהה [[הרבי הריי"צ]] ב[[מלחובקה]] ורק [[חסידים]] בודדים הותרו לבקר שם, ביניהם היה הרבי שהוזמן אל אדמו"ר הריי"צ ובמשך ימים ארוכים שוחח עמו מידי יום מספר שעות ארוכות. | ב[[חודש סיוון]] [[תרפ"ז]] [[מאסר וגאולת הרבי הריי"צ|נאסר אדמו"ר הריי"צ]]. הרבי היה מראשי המתעסקים למען הצלתו. לאחר השחרור שהה [[הרבי הריי"צ]] ב[[מלחובקה]] ורק [[חסידים]] בודדים הותרו לבקר שם, ביניהם היה הרבי שהוזמן אל אדמו"ר הריי"צ ובמשך ימים ארוכים שוחח עמו מידי יום מספר שעות ארוכות. | ||
==היציאה מרוסיה== | ==היציאה מרוסיה== | ||
ב[[חודש תשרי]] שנת [[תרפ"ח]] | ב[[חודש תשרי]] שנת [[תרפ"ח]] ששה ב[[דנייפרופטרובסק]] ובאסרו [[חג הסוכות]] נסע עם אמו לקורסק ומשם ל[[לנינגרד]]. ביום א' פרשת [[בראשית]] עשה את דרכו ל[[ריגא]] שם שימש כמזכירו הפרטי של חותנו. בחודש [[חשון]] השתתף באסיפת [[ועד לחיזוק התורה והדת]] (שנתייסדה על ידי חותנו ב[[רוסיא]] והעבירה ל[[ריגא]]). בראש חודש [[טבת]] נסע ל[[ברלין]] עד [[חג הפסח]]. ובחודשי הקיץ נסע כמה פעמים לבולדורי לבקר את חותנו. בשנת [[תרפ"ט]] (1929) נסע ל[[ריגא]] ל[[חודש תשרי]]. | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http://www.col.org.il/show_news.rtx?artID=39251 רישום לידתו של הרבי בפנקס הקהילה היהודית בניקולייב] | *[http://www.col.org.il/show_news.rtx?artID=39251 רישום לידתו של הרבי בפנקס הקהילה היהודית בניקולייב] | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים|}} | ||
[[קטגוריה:תולדות חייו של הרבי]] | [[קטגוריה:תולדות חייו של הרבי]] |