עריכת הדף "הקלויז בברוד"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
ה"קלוז בברוד" היה בית מדרש של גאונים צדיקים המשוייכים ל"[[חסידי אשכנז]]" בעיר ברוד (ברודי) בתקופה שקודם [[הבעש"ט]] וגם בתקופת תלמדיו<ref> לא ברור מאיזה שנה עד איזה שנה פעם הקלויז ועד איזו שנה בדיוק פעל הקלויז (בשנת תקפ"ט עדיין מוזכרים חכמי הקלויז כבעלי משקל תורני במסגרת מחלוקתם של רבי אלעזר לנדא ורבי שלמה קלוגר [ספר "שבעה עינים" דף מז.]), אך ככל הנראה הוא לא נסגר רשמית מעולם, אלא הלך ודעך עד שהסתיים.</ref>. | |||
==מעמד הקלויז== | ==מעמד הקלויז== | ||
המלחמות | המלחמות<ref>ראה במאמרו של הרב בנימין פנטלאט "לשאלת השפעת של רבנים בדימוס על התהוותו הקלויז בבראדי", במכון "עד הנה".</ref> בפולין ורוסיה הביאו קבוצה גדולה של רבנים ודיינים שונים לעיר ברוד, ויתכן שהם היו אבן היסוד שממנו נבנה הקלויז החשוב. | ||
"בקלויז" ישבו בו דרך קבע למדני ברודי והאזור ולמדו תורה. חברי הקלויז קיבלו תמיכה כלכלית דאגה בשונה מבתי המדרש אחרים של אותה תקופה, שהם מומנו על ידי הקהילה, ואילו ה"קלויז" בברודי היה מוסד פרטי שנוסד ונוהל על ידי משפחה עשירה, בקלויז זה ישבו באופן קבוע מספר מצומצם של תלמידי חכמים ולמדנים מופלגים, שהקדישו עצמם ללימוד תורה | "בקלויז" ישבו בו דרך קבע למדני ברודי והאזור ולמדו תורה. חברי הקלויז קיבלו תמיכה כלכלית דאגה בשונה מבתי המדרש אחרים של אותה תקופה, שהם מומנו על ידי הקהילה, ואילו ה"קלויז" בברודי היה מוסד פרטי שנוסד ונוהל על ידי משפחה עשירה, בקלויז זה ישבו באופן קבוע מספר מצומצם של תלמידי חכמים ולמדנים מופלגים, שהקדישו עצמם ללימוד תורה<ref>ראה הרב י. ל. מימון: "ערים ואמהות בישראל" חלק ו' (ירושלים תשט"ו ) עמ' 81-48.</ref>. | ||
===מנהגי הקלויז=== | ===מנהגי הקלויז=== | ||
חלק מחכמי הקלויז עסקו בקבלה, והיו מתפללים במנין מקובלים מיוחד | חלק מחכמי הקלויז עסקו בקבלה, והיו מתפללים במנין מקובלים מיוחד שהקבלה אליו היתה עם הגבלות. הבעש"ט העיד שבקרב חכמי הקלויז שרתה רוח הקודש<ref>מקור??</ref>. | ||
יושבי הקלויז התפרסמו בלימוד קבלה ובאימוץ מנהגי המקובלים, וזכה לשבח גם אצל ה"מתנגדים"<ref>מרדכי וילנסקי: "חסידים ומתנגדים", ירושלים תש"ל, ח"א עמ' 47.</ref> | |||
יש שאומרים<ref>ראה httפps://wפww.rabbinicalcollege.edu.au/media/pdf/539/KUNM5391271.pdf</ref> שהונהג לומר "כגונא" במקום משנת "במה מדלקין" הגיע מחכמי הקלויז<ref>משה חלמיש: "מאימתי קוראין את "כגונא" בערבית", סיני קיד, סוף עמ' פ</ref> | |||
יש שאומרים | |||
בדברי ימי הבעש"ט היו כמה דין ודברים בינו חבין חכמי הקלוז, שבתחילה התנגדו לו ולאחר מכן נעשו לידידיו. | |||
===תלמידים חכמים מפורסמים מהקלויז=== | ===תלמידים חכמים מפורסמים מהקלויז=== | ||
מראשי בית מדרש: | מראשי בית מדרש: | ||
*הרב [[הנודע ביהודה|יחזקאל לנדא בעל מחבר ספר הנודע ביהודה]]. | *הרב [[הנודע ביהודה|יחזקאל לנדא בעל מחבר ספר הנודע ביהודה]]. | ||
*הרב [[גרשון מקיטוב]] גיסו של הבעש"ט היה מחכמי הקלוז. | *הרב [[גרשון מקיטוב]] גיסו של הבעש"ט היה מחכמי הקלוז. שהוזכר קודם כמי שניסה להכניס אווירה חסידית לקהילת ברודי. | ||
*הרב [[חיים צאנז מברוד]]. בעל מחבר ספרים "נדר בר קדש" על פרקי אבות ו"הוד תהילה" על ענייני חנוכה, "טהרת מים?", על הלכות מקוואות. | *הרב [[חיים צאנז מברוד]]. בעל מחבר ספרים "נדר בר קדש" על פרקי אבות ו"הוד תהילה" על ענייני חנוכה, "טהרת מים?", על הלכות מקוואות. | ||
*הרב משה אוסטרר, בעל מחבר ספר "ערוגת הבושם". | *הרב משה אוסטרר, בעל מחבר ספר "ערוגת הבושם". | ||
שורה 27: | שורה 23: | ||
*הרב נתן ב"ר לוי, | *הרב נתן ב"ר לוי, | ||
*הרב נפתלי ב"ר לוי את בעל מחבר ספרים "בית לוי" "עטרת שלמה". | *הרב נפתלי ב"ר לוי את בעל מחבר ספרים "בית לוי" "עטרת שלמה". | ||
*הרב | *הרב מאיר מרגליות בעל מחבר ספר "מאור נתיבים". | ||
*הרב פרץ ב"ר משה מחבר ספר "בית פרץ" | *הרב פרץ ב"ר משה מחבר ספר "בית פרץ" | ||
*הרב זאב הלוי סג"ל – אולסקר | *הרב זאב הלוי סג"ל – אולסקר | ||
* | *ר' זאב אולסקר במשך כעשרים שנה, בעל מחבר ספר "חידושי הרז"ה"<ref>– כנראה מתוך רמיזה לר' זרחיה הלוי 'בעל המאור', אותו ראה ר' זאב כמודל לתלמיד חכם ביקורתי וחדשן</ref> | ||
===המחלוקת על זמנים ושיעורים=== | ===המחלוקת על זמנים ושיעורים=== | ||
בבית המדרש היו דין ודברים בניהם מהדברים שנדונים עד היום. | בבית המדרש היו דין ודברים בניהם מהדברים שנדונים עד היום. | ||
*המחלוקת על תחילת וסוף היום, ר' זאב אולסקר הנהיג הזמנים כמו שהנהיג לאחר מכן אדמו"ר הזקן. | *המחלוקת על תחילת וסוף היום, ר' זאב אולסקר הנהיג הזמנים כמו שהנהיג לאחר מכן אדמו"ר הזקן. שמשחבים את היום מנץ החמה. | ||
*ר' זאב אולסקר זמן השקיעה כמנהג הגאונים נגד שיטת [[שקיעה דרבינו תם]]. | *ר' זאב אולסקר זמן השקיעה כמנהג הגאונים נגד שיטת [[שקיעה דרבינו תם]]. | ||
*מחלוקת על השיעורים, הרב נודע ביהודה הנהיג | *מחלוקת על השיעורים, הרב נודע ביהודה הנהיג את המידות הגדולות (המקובלת בשם מידות [[חזון איש]]. | ||
מהסיפורים הידועים היא הדין ודברים על דבר כשרות [[סוכתו של הבעש"ט]]. | מהסיפורים הידועים היא הדין ודברים על דבר כשרות [[סוכתו של הבעש"ט]]. | ||
==מלחמתה של תורה== | ==מלחמתה של תורה== | ||
חכמי הקלויז היו נחשבים לבר סמכא גדולים בקרב קהל התורני ברחבי אירופה, והסמכתם או מלחמה נגד קבוצה או אדם | חכמי הקלויז היו נחשבים לבר סמכא גדולים בקרב קהל התורני ברחבי אירופה, והסמכתם או מלחמה נגד קבוצה או אדם היתה בעל משמעות גדולה. | ||
ממלחמתיהם הידועות: | ממלחמתיהם הידועות: | ||
*נגד כת [[ | *נגד כת [[הפרנקסטים]] | ||
*מחכמי הקלויז יצאו נגד הקמעות של רבי [[יהונתן אייבשיץ]]. אף שחלק מהם היו מדידיו. "הנודע ביהודה", ניסה לעכב את הכרזת החרם ולפשר בין הצדדים כדי למנוע חילול ה', ובכל זאת, לאחר פרסום ספרו של ר' יהונתן אייבשיץ "ואבא היום אל העין" יצא בחריפות נגדו. | *מחכמי הקלויז יצאו נגד הקמעות של רבי [[יהונתן אייבשיץ]]. אף שחלק מהם היו מדידיו. "הנודע ביהודה", ניסה לעכב את הכרזת החרם ולפשר בין הצדדים כדי למנוע חילול ה', ובכל זאת, לאחר פרסום ספרו של ר' יהונתן אייבשיץ "ואבא היום אל העין" יצא בחריפות נגדו. | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||