עריכת הדף "הוי"ה (שם)"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{שמות}}שם '''הוי"ה''' הוא שמו המיוחד של הקב"ה, שנקרא תמיד בשם זה, ולא רק כשמתלבש במידה פרטית מסויימת. | {{שמות}}שם '''הוי"ה''' הוא שמו המיוחד של הקב"ה, שנקרא תמיד בשם זה, ולא רק כשמתלבש במידה פרטית מסויימת. ענינו הוא שבניגוד לשאר שבע ה[[שמות שאינם נמחקים]] שהם התגלות הקב"ה ב[[כלים]], למשל שם [[א"ל]] הוא ההתגלות של ה' ב[[חסד]], ושם [[אלהי"ם]] הוא ב[[גבורה]], שם הוי"ה הוא האור שמתלבש בכל מידה. בנוסף, שם הוי"ה הוא בבחינת השם של הכלי של מידת ה[[תפארת]]. | ||
==ענינו== | ==ענינו== | ||
שם הוי"ה הוא שמו המיוחד של הקב"ה, שנקרא הוא בשם זה לא רק בהתלבשותו במידה מסוימת, אלא תמיד נקרא בשם זה. וענינו הוא שהוא בבחינת השם של ה[[אורות]]. ששאר | שם הוי"ה הוא שמו המיוחד של הקב"ה, שנקרא הוא בשם זה לא רק בהתלבשותו במידה מסוימת, אלא תמיד נקרא בשם זה. וענינו הוא שהוא בבחינת השם של ה[[אורות]]. ששאר שבע שמות שאינם נמחקים הם בבחינת הכלים, ששם [[א"ל]] הוא במידת ה[[חסד]], ושם [[אלהי"ם]] הוא ב[[גבורה]]. אבל שם הוי"ה הוא השם של ה[[אורות]]. | ||
כמו כן שם הוי"ה הוא השם של הכלים של ספירת ה[[תפארת]]. | כמו כן שם הוי"ה הוא השם של הכלים של ספירת ה[[תפארת]]. שספירת התפארת היא מידתו של [[יעקב]] המבריח מן הקצה אל הקצה, שנמשך בו אורות גבוהים שהם בבחינת שם הוי"ה, ועל ידי כך מתמצע ומתחבר בין ספירות ה[[חסד]] וה[[גבורה]]. | ||
==ביחס לשם אלהי"ם== | ==ביחס לשם אלהי"ם== | ||
שם הוי"ה ושם [[אלהי"ם]] הם בבחינת | שם הוי"ה ושם [[אלהי"ם]] הם בבחינת חסד ודין. נאמר "שמש ומגן הוי"ה אלהי"ם" ששם אלהי"ם הוא בבחינת מגן ונרתיק המסתיר ומכסה על אור שם הוי"ה. לכן ספירת ה[[מלכות]] היא בבחינת שם [[אלהי"ם]] לעומת [[תפארת]] שהיא בבחינת שם הוי"ה. | ||
לכן ספירת ה[[מלכות]] היא בבחינת שם [[אלהי"ם]] לעומת [[תפארת]] שהיא בבחינת שם הוי"ה. | |||
== ארבע אותיותיו == | == ארבע אותיותיו == | ||
שם הוי' מכונה בחז"ל שם בן ארבע אותיות{{הערה|[[מסכת סופרים]] פ"ב; [[קידושין]] עא, א; [[בבא בתרא]] קסו, ב; [[סנהדרין]] ס, א; [[ילקוט שמעוני]] שמות ג, קע"א.}}, ומכאן שמהותו של השם קשורה להיותו מורכב מארבע | שם הוי' מכונה בחז"ל שם בן ארבע אותיות{{הערה|[[מסכת סופרים]] פ"ב; [[קידושין]] עא, א; [[בבא בתרא]] קסו, ב; [[סנהדרין]] ס, א; [[ילקוט שמעוני]] שמות ג, קע"א.}}, ומכאן שמהותו של השם קשורה להיותו מורכב מארבע ה[[אותיות]] י-ה-ו-ה. | ||
=== הוראת אותיותיו === | === הוראת אותיותיו === | ||
הפירוש המילולי של שם הוי' הוא לשון התהוות תמידית, כאשר | הפירוש המילולי של שם הוי' הוא לשון התהוות תמידית, כאשר הי' משמשת לשון פעולה תמידית - כמו בפסוק "ככה יעשה איוב כל הימים"{{הערה|[[איוב]] א, ה}}.{{הערה|[[שער היחוד והאמונה - פרק ד']]}} ארבע אותיות שם הוי' הן ארבעה שלבים של התהוות מאין ליש, מאין סוף למציאות מוגבלת. צורת האות י' היא כמו נקודה, ועל כן היא מורה על '''צמצום'''. צורת האות ה' היא צורה של '''התפשטות''' בשלשה מימדים - לאורך לרוחב ולעומק{{הערה|הרגל הימנית של האות ה' היא כנגד ההתפשטות לאורך. הגג של האות הוא כנגד ההתפשטות לרוחב. הרגל השמאלית - זו שמנותקת מהגג, וצורתה כנקודה - כנגד ההתפשטות לעומק (צורת הנקודה מורה על קו הנמשך אל תוך היריעה, במבט מלמעלה). לדוגמא והסבר על מהות האורך, הרוחב והעומק בכחות השכל שבנפש ראה תחילת [[שער היחוד]] ל[[אדמו"ר האמצעי]].}}. צורת האות ו' היא קו יורד ומרמזת על '''המשכה''' של האור מלמעלה למטה. | ||
ארבעת שלבי ההתהוות הם: צמצום, התפשטות, המשכה והתפשטות{{הערה|[[תורה אור]] מקץ מא, א; בשלח סא, ד.}}. | ארבעת שלבי ההתהוות הם: צמצום, התפשטות, המשכה והתפשטות{{הערה|[[תורה אור]] מקץ מא, א; בשלח סא, ד.}}. | ||
;יו"ד - צמצום | ;יו"ד - צמצום | ||
כל התהוות של [[יש מאין]] צריכה להתחיל בצמצום האַין האֵין סופי שקודם למציאות המתהווית. מהאין סוף שקודם למציאות נשארת רק | כל התהוות של [[יש מאין]] צריכה להתחיל בצמצום האַין האֵין סופי שקודם למציאות המתהווית. מהאין סוף שקודם למציאות נשארת רק נקודה, והיא ראשית ההתגלות בעולם הנברא. כיוון שנקודת ראשית זו היא גילוי של מה שאין העולם והמציאות המתהווה יכולה להכיל - האין סוף שקדם לה - גם מצד העולם הראשית הזו היא רק נקודה, וגילוי זה הוא למעלה מהשגת ותפיסת הנבראים. | ||
;ה"א עילאה - התפשטות | ;ה"א עילאה - התפשטות | ||
לאחר הופעת האור בעולם וראשית גילויו | לאחר הופעת האור בעולם וראשית גילויו כנקודה, יש שלב נוסף וירידה נוספת בערך ומהות האור. בשלב זה האור מצטמצם כדי שיוכלו הנבראים לתפוס ולהכיל אותו, וממילא האור מתחיל [[גשמיות|להתגשם]] ולהפוך לחלק מן ה[[יש]] השייך לאותו עולם (לעומת שלב הנקודה שהוא שלב של [[אין|אַין]]). שלב זה נקרא ''ראשית היש'' של אותו עולם. ההתפשטות של האור בעולם מתבטאת בעיקר בהתחלת התאמת האור למציאות הנבראים. | ||
;וא"ו - המשכה | ;וא"ו - המשכה | ||
שורה 34: | שורה 32: | ||
==== נסתרות ונגלות בשם הוי' ==== | ==== נסתרות ונגלות בשם הוי' ==== | ||
שם הוי' מתחלק לשני חלקים: שתי האותיות הראשונות, י"ה, יוצרות שם קדוש - מהשמות שאינם נמחקים. שתי האותיות האחרונות, ו"ה, הם | שם הוי' מתחלק לשני חלקים: שתי האותיות הראשונות, י"ה, יוצרות שם קדוש - מהשמות שאינם נמחקים. שתי האותיות האחרונות, ו"ה, הם אותיות חול ואין בהם קדושה כשאינן מחוברות לראש השם. שתי האותיות הראשונות, י-ה שבשם הוי', הן שני השלבים של האור האלקי שיורד להאיר בתוך העולם. לכן, נקראות שתי אותיות אלו ''הנסתרות'', מתוך הפסוק "הנסתרֹת להוי' אלקינו"{{הערה|[[דברים]] כט, כח}}. שתי האותיות האחרונות, ו"ה שבשם הוי', מתארות את קליטת האור האלוקי ע"י המציאות הנבראת - ולפיכך נקראות אותיות אלו ''הנגלות'', מתוך המשל הפסוק - "והנגלֹת לנו ולבנינו"{{הערה|הדבר רמוז בפסוק עצמו במילה '''וה'''נגלות, הפותחת באותיות ו"ה.}}. | ||
==== התכללות ההפכים ==== | ==== התכללות ההפכים ==== | ||
על הפסוק "כי בי-ה הוי' צור עולמים"{{הערה|[[ישעיהו]] כו, ד}} אומרים חז"ל שבאות י' נברא העולם הבא ואילו באות ה' נברא העולם הזה{{הערה|[[מנחות]] כט, ב}}. | על הפסוק "כי בי-ה הוי' צור עולמים"{{הערה|[[ישעיהו]] כו, ד}} אומרים חז"ל שבאות י' נברא העולם הבא ואילו באות ה' נברא העולם הזה{{הערה|[[מנחות]] כט, ב}}. הי' היא גילוי העולם הבא, הארת האין סוף שלמעלה מהעולם הזה. בשם הוי' זה קשור לשתי האותיות הנסתרות - י"ה שבשם הוי'. הה' היא ההתפשטות וקליטת ההארה בכלים של העולם הזה, עד כדי בריאת העולם הזה ממש מהתעבות האור. בשם הוי' זה קשור לשתי האותיות הנגלות - ו"ה שבשם הוי'. | ||
כדי לחבר ולאחד שני הפכים אלו - גילוי האין סוף בחלק הנסתר של העולם הזה, ומציאות העולם עצמו כחלק הנגלה של העולם - נדרשת [[התכללות]] ההפכים זה בזה. ההתכללות היא הכלת כל אחד מהשניים בהפכו, וחלוקת שני חלקי העולם - הנסתרות והנגלות - לארבעה חלקים: הנסתר שבנסתר, הנגלה שבנסתר, הנסתר שבנגלה והנגלה שבנגלה. ארבעה חלקים אלו של העולם הם ארבעת | כדי לחבר ולאחד שני הפכים אלו - גילוי האין סוף בחלק הנסתר של העולם הזה, ומציאות העולם עצמו כחלק הנגלה של העולם - נדרשת [[התכללות]] ההפכים זה בזה. ההתכללות היא הכלת כל אחד מהשניים בהפכו, וחלוקת שני חלקי העולם - הנסתרות והנגלות - לארבעה חלקים: הנסתר שבנסתר, הנגלה שבנסתר, הנסתר שבנגלה והנגלה שבנגלה. ארבעה חלקים אלו של העולם הם ארבעת אותיות שם הוי', ארבעת השלבים והרמות של התהווות העולם יש מאין. | ||
== מילוי אותיותיו == | == מילוי אותיותיו == | ||
לשם הוי' מילויים רבים. הדבר נובע מכך ששלשת אותיותיו (מלבד האות יו"ד) ניתנות למילוי בשלשה אופנים כל אחת. אות ה' (הראשונה והאחרונה) מתמלאות באופנים הבאים: ה"י, ה"ה ו - ה"א. האות ו' מתמלאת באופנים הבאים: וי"ו, וא"ו ו - ו"ו. בסה"כ ניתן למלא את שם הוי' ב27 אופנים שונים, העולים לחשבון 13 מספרים שונים. מתוכם ארבעה מילויים הם העיקריים, אלה מופיעים בתיאור [[סדר | לשם הוי' מילויים רבים. הדבר נובע מכך ששלשת אותיותיו (מלבד האות יו"ד) ניתנות למילוי בשלשה אופנים כל אחת. אות ה' (הראשונה והאחרונה) מתמלאות באופנים הבאים: ה"י, ה"ה ו - ה"א. האות ו' מתמלאת באופנים הבאים: וי"ו, וא"ו ו - ו"ו. בסה"כ ניתן למלא את שם הוי' ב27 אופנים שונים, העולים לחשבון 13 מספרים שונים. מתוכם ארבעה מילויים הם העיקריים, אלה מופיעים בתיאור [[סדר ההשתלשות]] ובריאת העולמות, ותופסים מקום מרכזי בהבנת יחסים בין דברים שונים בעבודת ה'. | ||
=== המילויים השונים === | === המילויים השונים === | ||
שורה 50: | שורה 48: | ||
*[[שם ס"ג|יו"ד ה"י וא"ו ה"י]] (63) | *[[שם ס"ג|יו"ד ה"י וא"ו ה"י]] (63) | ||
*יו"ד ה"י ו"ו ה"י (62) | *יו"ד ה"י ו"ו ה"י (62) | ||
*יו"ד ה"ה וי"ו ה"י (67) | *יו"ד ה"ה וי"ו ה"י (67) | ||
*יו"ד ה"ה וא"ו ה"י (58) | *יו"ד ה"ה וא"ו ה"י (58) | ||
*יו"ד ה"ה ו"ו ה"י (57) | *יו"ד ה"ה ו"ו ה"י (57) | ||
*יו"ד ה"א וי"ו ה"י (63) | *יו"ד ה"א וי"ו ה"י (63) | ||
שורה 63: | שורה 63: | ||
*יו"ד ה"י וא"ו ה"ה (58) | *יו"ד ה"י וא"ו ה"ה (58) | ||
*יו"ד ה"י ו"ו ה"ה (57) | *יו"ד ה"י ו"ו ה"ה (57) | ||
*יו"ד ה"ה וי"ו ה"ה (62) | *יו"ד ה"ה וי"ו ה"ה (62) | ||
*יו"ד ה"ה וא"ו ה"ה (53) | *יו"ד ה"ה וא"ו ה"ה (53) | ||
*[[שם ב"ן|יו"ד ה"ה ו"ו ה"ה]] (52) | *[[שם ב"ן|יו"ד ה"ה ו"ו ה"ה]] (52) | ||
*יו"ד ה"א וי"ו ה"ה (58) | *יו"ד ה"א וי"ו ה"ה (58) | ||
שורה 76: | שורה 78: | ||
*יו"ד ה"י וא"ו ה"א (54) | *יו"ד ה"י וא"ו ה"א (54) | ||
*יו"ד ה"י ו"ו ה"א (53) | *יו"ד ה"י ו"ו ה"א (53) | ||
*יו"ד ה"ה וי"ו ה"א (58) | *יו"ד ה"ה וי"ו ה"א (58) | ||
*יו"ד ה"ה וא"ו ה"א (49) | *יו"ד ה"ה וא"ו ה"א (49) | ||
*יו"ד ה"ה ו"ו ה"א (48) | *יו"ד ה"ה ו"ו ה"א (48) | ||
*יו"ד ה"א וי"ו ה"א (54) | *יו"ד ה"א וי"ו ה"א (54) | ||
שורה 90: | שורה 94: | ||
=== ארבעת המילויים העיקריים === | === ארבעת המילויים העיקריים === | ||
מתוך כל המילויים האפשריים מודגשים בקבלה ובחסידות ארבעת המילויים הבאים: | מתוך כל המילויים האפשריים מודגשים בקבלה ובחסידות ארבעת המילויים הבאים: | ||
=== | ==== מילוי ע"ב ==== | ||
'''יו"ד ה"י וי"ו ה"י''' - מכונה גם מילוי יו"דין, מפני שכל אותיותיו ממלואות באות י'. מילוי ע"ב הוא המילוי העליון, שכנגד החכמה. בסדר ההשתלשלות שם זה הוא למעלה מגילוי לנבראים ואין לנו השגה בו כלל, כפי שאין השגה ב[[ספירת החכמה|חכמה דאצילות]]. | |||
=== | ==== מילוי ס"ג ==== | ||
'''יו"ד ה"י וא"ו ה"י''' - מילוי ס"ג הוא המילוי שכנגד ה[[ספירת הבינה|בינה]], ראשית היש. משם זה יצאו אורות [[עולם התהו]]. עולם זה החזיק מעמד ונשבר בגלל הישות וחוסר הביטול שהיו בו. | |||
מכונה גם | ==== מילוי מ"ה ==== | ||
'''יו"ד ה"א וא"ו ה"א''' - מכונה גם מילוי אל"פין, מפני שכל האותיות שבו ממולאות ע"י האות א'. משם זה נאצל עולם התיקון, שבא להמשיך ביטול בעולם התהו לאחר שנשבר. עולם התיקון הוא [[עולם האצילות]]. | |||
=== | ==== מילוי ב"ן ==== | ||
'''יו"ד ה"ה ו"ו ה"ה''' - מכונה גם 'המילוי הכפול', מפני שמילוי כל אות שווה לאות עצמה.{{הערה|ראה על כך [[תורה אור]] חיי שרה בעניין שדה המכפלה ובמראי המקומות שם.}} | |||
שם זה הוא השם של עולם התהו לאחר שנשבר. העבודה בעולם הזה היא להעלות את שם ב"ן, הניצוצות של עולם התהו, לקדושה. דבר זה נמשך ע"י המשכת שם מ"ה וייחודו עם שם ב"ן. שרשו של שם ב"ן במקום גבוה יותר, בעולם התהו,{{הערה|1=וכפי שאף מעיד החשבון שב"ן = 52 הוא למעלה ממ"ה = 45.}} אך מכיוון שהוא נפל ב[[שבירת הכלים]] - בעולם הזה שם מ"ה יותר גבוה. | |||
== י"ב צירופי הוי"ה == | == י"ב צירופי הוי"ה == | ||
"ארבע אבנים בונות עשרים וארבעה בתים"{{הערה|מתוך [[ספר יצירה]].}} - מילה בת ארבע | "ארבע אבנים בונות עשרים וארבעה בתים"{{הערה|מתוך [[ספר יצירה]].}} - מילה בת ארבע אותיות יכולה להפוך למילה אחרת ע"י שינוי סדר האותיות ב23 אופנים שונים.{{הערה|מלבד המילה המקורית. כמות כל הצירופים האפשריים יחד ל4 אותיות שונות היא 24.}} כיוון שבשם הוי' שתי אותיות ה' זהות - מספר ה[[צירוף|צירופים]] האפשריים לארבע האותיות יורד ל-12. י"ב צירופים אלו הם כנגד שנים עשר ה[[חודש|חדשים]], מ[[ניסן]] ועד [[אדר]], ובכל חודש מאיר צירוף אחר של שם הוי'. בכל שעה מ12 שעות היום מאיר צרוף אחר של שם הוי' (לעומת שעות הלילה בהם מאירים צירופי [[אדנ"י|שם אדנות]]), וע"י התחלפות הארת הצירופים ב[[רצוא ושוב]] מתהווה ה[[זמן]].{{הערה|[[ליקוטי תורה]] דרושים לר"ה סא, א}} | ||
=== סדר הצירופים === | === סדר הצירופים === | ||
שורה 133: | שורה 122: | ||
*הוה"י | *הוה"י | ||
*הוי"ה | *הוי"ה | ||
* | *ההי"ו | ||
|width=30%| | |width=30%| | ||
; | ;תשרי - כסלו | ||
*והי"ה | *והי"ה | ||
*והה"י | *והה"י | ||
שורה 143: | שורה 132: | ||
*היה"ו | *היה"ו | ||
*היו"ה | *היו"ה | ||
* | *ההו"י | ||
|} | |} | ||
שורה 154: | שורה 143: | ||
== בחינת השם == | == בחינת השם == | ||
שם הוי"ה נקרא שמש, על פי הפסוק כי | שם הוי"ה נקרא שמש, על פי הפסוק כי שמן ומגן הוי"ה אלוקים, כמו למשל השמש שמאיר שהוא רק בחינת זיו השמש, שהוא בחינת הארה לבד, והנה בחינת זיו זה הוא בתכלית הביטול לעצם השמש, עד שאינו עולה בשם זיו כלל, וזהו ששם הויה נקרא שמש, שאף ששם הויה הוא שהוא מהוה והוא מקור ההתהוות, אף על פי כן הוא רק בחינת זיו והארה לבד, וההארה הוא בתכלית הביטול.<REF>[http://chabadlibrary.org/books/index.htm תורת המהר"ש]</REF> | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:שמות ה']] | [[קטגוריה:שמות ה']] | ||