עריכת הדף "דוד מתתיהו רבינוביץ'"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:ביאלא_בב.JPG|שמאל|ממוזער|250px|רבי דוד מתתיהו מח"ס להבת דוד, מביאלא בני ברק]] | [[קובץ:ביאלא_בב.JPG|שמאל|ממוזער|250px|רבי דוד מתתיהו מח"ס להבת דוד, מביאלא בני ברק]] | ||
רבי '''דוד מתתיהו רבינוביץ''' ( | רבי '''דוד מתתיהו רבינוביץ''' (כ"ד [[כסלו]] [[תרפ"ט]] - כ"ה [[תשרי]] [[תשנ"ח]]) היה האדמו"ר מ[[חסידות ביאלא|ביאלא]], וקודם לכן ראש ישיבת אור קדושים ביאלא. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
שורה 7: | שורה 7: | ||
עוד לפני חתונתו קיבל כתב [[סמיכה לרבנות]] מדודו, רבי יוסף צבי קאליש מסקרנביץ, שהיה רבה של [[בני ברק]]{{הערה|קובץ תורני מאורי יהושע חלק א'.}}. נישא בשנת [[תשי"ח]] לטויבא שדרובצקי, בתו של ה[[אדמו"ר]] שמואל אברהם שדרוביצקי מ[[ביאליסטוק]]{{הערה|בנו של ר' מאיר שלום מביאלסטוק, שהיה חתנו של רבי מנחם נחום מקוברין - ביאלסטוק, וצאצא של רבי דוד לקס מבאר.}}, ממנה נולדו לו שתי בנות. בשנת [[תשכ"ב]] התאלמן ולאחר שנים מספר [[נישואין|נשא]] את שרה רבקה רבינוביץ. | עוד לפני חתונתו קיבל כתב [[סמיכה לרבנות]] מדודו, רבי יוסף צבי קאליש מסקרנביץ, שהיה רבה של [[בני ברק]]{{הערה|קובץ תורני מאורי יהושע חלק א'.}}. נישא בשנת [[תשי"ח]] לטויבא שדרובצקי, בתו של ה[[אדמו"ר]] שמואל אברהם שדרוביצקי מ[[ביאליסטוק]]{{הערה|בנו של ר' מאיר שלום מביאלסטוק, שהיה חתנו של רבי מנחם נחום מקוברין - ביאלסטוק, וצאצא של רבי דוד לקס מבאר.}}, ממנה נולדו לו שתי בנות. בשנת [[תשכ"ב]] התאלמן ולאחר שנים מספר [[נישואין|נשא]] את שרה רבקה רבינוביץ. | ||
הוכתר לאדמו"ר כחצי שנה לאחר פטירתו של אביו רבי [[ביאלא|יחיאל יהושע מביאלא]] שנפטר בכ"א [[שבט]] [[תשמ"ב]]. נודע בעבודת ה' מיוחדת מתוך התלהבות ומתיקות, היה מלחין בעל קול ערב. | הוכתר לאדמו"ר כחצי שנה לאחר פטירתו של אביו רבי [[ביאלא|יחיאל יהושע מביאלא]] שנפטר בכ"א [[שבט]] [[תשמ"ב]]. נודע בעבודת ה' מיוחדת מתוך התלהבות ומתיקות, היה מלחין נפלא בעל קול ערב. | ||
== קשריו עם הרבי == | == קשריו עם הרבי == | ||
בשנת [[תשל"ו]] ביקש מאחד מ[[חסיד]]יו שנסע ל[[ניו יורק]] להעביר מכתב לידיו של [[הרבי]]. הרד"מ הדגיש כי המכתב יועבר דווקא לידי הרבי, ולא לידי א' ה[[מזכיר]]ים וכו'. במידה והדבר לא יתאפשר - שיוחזר המכתב לידיו. החסיד ניסה בדרכים שונות להעביר את המכתב לידי הרבי, אך הדבר לא התאפשר, והדבר חזר לידי רד"מ{{הערה|עדות משמשי ר' דוד מתתי' בפני הרב [[שלום דובער הלוי וולפא]] - [[שמן ששון מחבריך]] ח"ד.}}. | בשנת [[תשל"ו]] ביקש מאחד מ[[חסיד]]יו שנסע ל[[ניו יורק]] להעביר מכתב לידיו של [[הרבי]]. הרד"מ הדגיש כי המכתב יועבר דווקא לידי הרבי, ולא לידי א' ה[[מזכיר]]ים וכו'. במידה והדבר לא יתאפשר - שיוחזר המכתב לידיו. החסיד ניסה בדרכים שונות להעביר את המכתב לידי הרבי, אך הדבר לא התאפשר, והדבר חזר לידי רד"מ{{הערה|עדות משמשי ר' דוד מתתי' בפני הרב [[שלום דובער הלוי וולפא]] - [[שמן ששון מחבריך]] ח"ד.}}. | ||
שורה 23: | שורה 22: | ||
בחודש [[תשרי]] [[תשנ"ח]] נתקף בחולשה. ב[[מוצאי שבת]] בראשית, בעודו מעיין בספר קדושת לוי ביום ההילולא של המחבר רבי [[לוי יצחק מברדיטשוב]], בכ"ה תשרי, הוא עלה השמימה. דברי תורתו יצאו לאור לאחר פטירתו בספר "להבת דוד" (ה"כ) על התורה ומועדים, וכן הדרכותיו לחסידיו לוקטו ויצאו לאור בספר "אורחות דוד". | בחודש [[תשרי]] [[תשנ"ח]] נתקף בחולשה. ב[[מוצאי שבת]] בראשית, בעודו מעיין בספר קדושת לוי ביום ההילולא של המחבר רבי [[לוי יצחק מברדיטשוב]], בכ"ה תשרי, הוא עלה השמימה. דברי תורתו יצאו לאור לאחר פטירתו בספר "להבת דוד" (ה"כ) על התורה ומועדים, וכן הדרכותיו לחסידיו לוקטו ויצאו לאור בספר "אורחות דוד". | ||
לאחר פטירתו הוכתרו לאדמורי"ם בניו. השני רבי יעקב מנחם רבינוביץ (חתן רבי [[צבי הירש רוזנבוים]] מקרעטשניף) כאדמו"ר מביאלא בני ברק, כשלצידו מכהן אחיו הבכור רבי צבי יאיר שמואל כרב החסידות. רבי אברהם הוכתר כאדמו"ר מאוסטרובא ופתח בית מדרש וישיבה "אור קדושים" בשכונת [[גבעת שאול]] שב[[ירושלים]], רבי פנחס ירמיהו הוכתר לאדמו"ר - מביאלא בבית שמש (חתן רבי אברהם מזוהיעל), ופתח בית מדרש ומרכזי קירוב ברחבי עולם, והאח הצעיר, רבי אהרן שלמה רבינוביץ', הוכתר כאדמו"ר מביאלא - בורו פארק. חתנו של האדמו"ר, רבי זאב וולף קורנרייך, קיבל את בית המדרש בירושלים, שם פתח חסידות בשם שידלובצא. חתן נוסף הוא רבי יעקב הגר, האדמו"ר מ[[סערעט ויז'ניץ']]. | לאחר פטירתו הוכתרו לאדמורי"ם בניו. השני רבי יעקב מנחם רבינוביץ (חתן רבי [[צבי הירש רוזנבוים]] מקרעטשניף) כאדמו"ר מביאלא בני ברק, כשלצידו מכהן אחיו הבכור רבי צבי יאיר שמואל כרב החסידות. רבי אברהם הוכתר כאדמו"ר מאוסטרובא ופתח בית מדרש וישיבה "אור קדושים" בשכונת [[גבעת שאול]] שב[[ירושלים]], רבי פנחס ירמיהו הוכתר לאדמו"ר - מביאלא בבית שמש (חתן רבי אברהם מזוהיעל), ופתח בית מדרש ומרכזי קירוב ברחבי עולם, והאח הצעיר, רבי אהרן שלמה רבינוביץ', הוכתר כאדמו"ר מביאלא - בורו פארק. חתנו של האדמו"ר, רבי זאב וולף קורנרייך, קיבל את בית המדרש בירושלים, שם פתח חסידות בשם שידלובצא. חתן נוסף הוא רבי יעקב הגר,האדמו"ר מ[[סערעט ויז'ניץ']]. | ||
{{סדרה|הקודם=האדמו"ר רבי [[יחיאל יהושע רבינוביץ']] מביאלא|רשימה=אדמו"רי [[ביאלא]] [[בני ברק]]|שנה=[[כ"ד כסלו]] [[תרפ"ט]] - [[כ"ה תשרי]] [[תשנ"ח]]|הבא=האדמו"ר רבי [[יעקב מנחם רבינוביץ]] מביאלא בני ברק, האדמו"ר רבי [[אברהם רבינוביץ']] מאוסטרובה, האדמו"ר רבי פנחס ירמיהו מביאלא בית שמש, האדמו"ר רבי [[אהרן שלמה רבינוביץ']] מביאלא [[בורו פארק]], והאדמו"ר רבי [[זאב וולף קורנרייך]] משידלובצא}} | {{סדרה|הקודם=האדמו"ר רבי [[יחיאל יהושע רבינוביץ']] מביאלא|רשימה=אדמו"רי [[ביאלא]] [[בני ברק]]|שנה=[[כ"ד כסלו]] [[תרפ"ט]] - [[כ"ה תשרי]] [[תשנ"ח]]|הבא=האדמו"ר רבי [[יעקב מנחם רבינוביץ]] מביאלא בני ברק, האדמו"ר רבי [[אברהם רבינוביץ']] מאוסטרובה, האדמו"ר רבי פנחס ירמיהו מביאלא בית שמש, האדמו"ר רבי [[אהרן שלמה רבינוביץ']] מביאלא [[בורו פארק]], והאדמו"ר רבי [[זאב וולף קורנרייך]] משידלובצא}} | ||
שורה 32: | שורה 31: | ||
[[קטגוריה:בוגרי ישיבת פונוביז']] | [[קטגוריה:בוגרי ישיבת פונוביז']] | ||
[[קטגוריה:אישים בבני ברק]] | [[קטגוריה:אישים בבני ברק]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשנ"ח]] | [[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשנ"ח]] |