עריכת הדף "ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
" | {{להשלים|כל הערך=כן}} | ||
"ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד" - נאמר לאחר הפסוק הראשון של [[קריאת שמע]]. ומשמעו הוא [[יחודא תתאה]] לעומת פסוק הראשון של קריאת שמע שהוא בבחינת [[יחודא עילאה]]. | |||
==מקורו ואמירתו== | ==מקורו ואמירתו== | ||
שורה 10: | שורה 12: | ||
אנשי יריחו לא היו אומרים פסוק זה כלל, כיון שרצו שאהבתם לה' תהיה באופן של יחודא עילאה - [[שמע ישראל]]. אך חכמים תקנו שיאמרוהו אך בחשאי. | אנשי יריחו לא היו אומרים פסוק זה כלל, כיון שרצו שאהבתם לה' תהיה באופן של יחודא עילאה - [[שמע ישראל]]. אך חכמים תקנו שיאמרוהו אך בחשאי. | ||
בגמרא הובא [[משל ונמשל|משל]] {{הדגשה|אמר רבי יצחק אמרי דבי רבי אמי: | בגמרא הובא [[משל ונמשל|משל]] {{הדגשה|אמר רבי יצחק אמרי דבי רבי אמי: משל לבת מלך שהריחה ציקי קדירה}}(מאכל זול). {{הדגשה|אם תאמר יש לה גנאי, לא תאמר יש לה צער?}}(אם לא תביא לה מפני שמאכל זה מגונה, הרי היא מצטערת כל זמן שאינה אוכלת). {{הדגשה|התחילו עבדיה להביא בחשאי.}}(כלומר{{הערה|ראה פירוש החתם סופר על אתר.}}, שזהו ביזיון שאנו כביכול אומרים קריאת שמע כמו בני יעקב, שאמרו זאת כיון שנסתפק אביהם). | ||
טעם נוסף שהובא בספרים הוא: שמלאכי השרת אומרים פסוק זה, וכך הוא לשון | טעם נוסף שהובא בספרים הוא: שמלאכי השרת אומרים פסוק זה, וכך הוא לשון האדמו"ר הזקן בשלחן ערוך{{הערה|סי' תרי"ט בעיף ט.}}: | ||
{{ציטוט|תוכן=כשעלה משה למרום שמע למלאכי השרת שהיו מקלסין | {{ציטוט|תוכן=כשעלה משה למרום שמע למלאכי השרת שהיו מקלסין להקב"ה ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד | ||
:והורידו לישראל וצוה להם לאומרו בחשאי | :והורידו לישראל וצוה להם לאומרו בחשאי משל לאדם שגנב חפץ נאה מתוך פלטרין של מלך ונתנה לאשתו | ||
::ואמר לה אל תתקשטי בו אלא בצינעא בתוך ביתך לכן כל השנה אומרים אותו בלחש. | ::ואמר לה אל תתקשטי בו אלא בצינעא בתוך ביתך לכן כל השנה אומרים אותו בלחש. | ||
:אבל ב'''[[יום הכיפורים]]''' שאנו דומין ל[[מלאכים]] | :אבל ב'''[[יום הכיפורים]]''' שאנו דומין ל[[מלאכים]] כמ"ש בסי' תר"י אנו אומרים אותו בקול רם בפרהסיא:|מרכאות=כן}} | ||
==פירוש המילים== | ==פירוש המילים== | ||
שורה 23: | שורה 25: | ||
'''שם כבוד מלכותו''', הם שלושה כינויים לירידת החיות: | '''שם כבוד מלכותו''', הם שלושה כינויים לירידת החיות: | ||
''' | '''שם''' כמו מלך ששמו נקרא על כל המדינה. | ||
'''כבוד''' התפשטות ההארה של | '''כבוד''' התפשטות ההארה של האדם, שלכן הוא נראה מכובד. | ||
'''מלכותו''', מלכות היא דבר המתפשט לאנשי המדינה. | '''מלכותו''', מלכות היא דבר המתפשט לאנשי המדינה. | ||
שורה 34: | שורה 36: | ||
==תוכנו הפנימי== | ==תוכנו הפנימי== | ||
אמירת '''בשכמל"ו''' (ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד) מורה על כך שבחינת מלכותו | אמירת '''בשכמל"ו''' (ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד) מורה על כך שבחינת מלכותו ית' היא זו שמחיה ומהווה את כל העולמות מאין ליש, שיראו העולמות כמציאות נפרדת כביכול לעיני בשר. | ||
כלומר, שגם האדם בליבו יבין שנמשך (ברוך) הארה מהאור | כלומר, שגם האדם בליבו יבין שנמשך (ברוך) הארה מהאור א"ס ב"ה בכדי שיהיה כבוד מלכותו, והארה זו היא באופן של "לעולם ועד", כלומר, למטה עד אין קץ, שיורד עד למדרגות הכי תחתונות ומהוום, וזאת מכיון שאין מלך בלא עם. | ||
ענינו של בשכמל"ו הוא "[[ביטול היש]], כלומר, | ענינו של בשכמל"ו הוא "[[ביטול היש]], כלומר, שישנה מציאות (שהיא כביכול נפרדת, ואין נראה האחדות שבה) ומ"מ, היא בטילה אליו ית'. | ||
ידוע, שבכל מקום שנאמר "ועד", אין לו הפסק. ולכן גם כאן, בבשכמל"ו שפועל ביטול היש - שהנברא מכיר שיש מציאות עליונה ממנו שממנה נמשכת חיותו ובטל אליה, אזי להכרה וביטול זה אין הפסק לעולם, שהוא בחינת "אור אין סוף", שהוא כמו באצילות. | ידוע, שבכל מקום שנאמר "ועד", אין לו הפסק. ולכן גם כאן, בבשכמל"ו שפועל ביטול היש - שהנברא מכיר שיש מציאות עליונה ממנו שממנה נמשכת חיותו ובטל אליה, אזי להכרה וביטול זה אין הפסק לעולם, שהוא בחינת "אור אין סוף", שהוא כמו באצילות. | ||
==מקומו בתפילה== | ==מקומו בתפילה== | ||
בקריאת שמע אומרים לאחר הפסוק הראשון - שמע ישראל, ברוך שם כמל"ו, אמירה זו הינה בעצם השלמה לפסוק שלפניה: | בקריאת שמע אומרים לאחר הפסוק הראשון - שמע ישראל, ברוך שם כמל"ו, אמירה זו הינה בעצם השלמה לפסוק שלפניה: | ||
באמירת שמע, הרי האדם מגיע למצב שבו אין עולם מולו, אלא כשם שהיה קודם בריאת העולם, כן הוא גם כעת. ומציאות העולם אינה אמיתית. וכמה שיגיע האדם | באמירת שמע, הרי האדם מגיע למצב שבו אין עולם מולו, אלא כשם שהיה קודם בריאת העולם, כן הוא גם כעת. ומציאות העולם אינה אמיתית. וכמה שיגיע האדם ע"י התבוננות זו הרי די בה, שיכול להגיע למדרגות הנעלות ביותר של אהבת ה' ע"י זה. | ||
ואמנם קודם חורבן | ואמנם קודם חורבן בית המקדש הראשון שהיו נשמות ישראל במדרגה גבוהה, יכלו לומר רק שמע ומיד להמשיך לואהבת, אך לאחר החורבן איננו יכולים להגיע למדרגת ההאהבה, אם לא שקודם כל נקבל עלינו עול מלכות שמים באופן של [[יחודא תתאה]], כלומר, שנוגע גם בנו ולא רק במדרגות העליונות, וכך נוכל להתעורר באהבה לה'. | ||
===ההשפעה=== | ===ההשפעה=== | ||
נאמר לעתיד לבוא "ושמתי כדכד שמשותיך", והנה בבשכמל"ו ישנן כ"ד | נאמר לעתיד לבוא "ושמתי כדכד שמשותיך", והנה בבשכמל"ו ישנן כ"ד אותיות, ואומרים קריאת שמע פעמים בכל יום, וזאת אומרת - פעמיים כ"ד, שהן כד כד. וע"י זה נעשית בחינת [[אשת חיל עטרת בעלה]]. | ||
כלומר, שהאשת חיל, שהיא בחינת המלכות, היא ממשיכה את "עטרת בעלה", כלומר, את בחינת הכתר לז"א שהוא "שמע" בעצמו, והיא ממשיכה מבחינה יותר גבוה. | כלומר, שהאשת חיל, שהיא בחינת המלכות, היא ממשיכה את "עטרת בעלה", כלומר, את בחינת הכתר לז"א שהוא "שמע" בעצמו, והיא ממשיכה מבחינה יותר גבוה. | ||
uעיקר בחי' המשכת של כבוד ה'' שהוא מדרגת הרצון של אנא אמלוך בעצמות א"ס, הוא באמרו בשכמל"ו. | |||
והמשכה זו נעשית דוקא | והמשכה זו נעשית דוקא ע"י יעקב, מכיון שנאמר "יעקב חבל נחלתו", שהוא (יעקב) חלק ה' ממש, כמאמר חז"ל "ישראל עלה במחשבה" סתם. ומחשבה זו היא המחשבה הכללית כשהיה הוא ושמו בלבד בעולם לפני הצמצום, שצמצם את עצמו בכדי שיהיה לו רצון ומחשבה בגילוי ש"אנא אמלוך" כנ"ל. ולכן ביכולתם (של ישראל) להמשיך משם להיות גילוי ההעלם, כלומר, שתתגלה בחינת מלכותו למטה. וז"ש שמע ישראל ה' אלקינו ישראל דוקא, מטעם זה. ומטעם זה דוקא יעקב אמר בשכמל"ו, ולא משה: | ||
כיון שכמו שכתוב בזהר "משה מלגיו יעקב מלבר" (משה מבפנים ויעקב מבחוץ). שמשה הוא כנגד בחינת הדעת; ויעקב הוא כנגד בחינת התפארת. ומשם דוקא (מבחינת התפארת) שייך לעורר את המלוכה, אך לא מבחינת | כיון שכמו שכתוב בזהר "משה מלגיו יעקב מלבר" (משה מבפנים ויעקב מבחוץ). שמשה הוא כנגד בחינת הדעת; ויעקב הוא כנגד בחינת התפארת. ומשם דוקא (מבחינת התפארת) שייך לעורר את המלוכה, אך לא מבחינת הדעת שהיא דרגת משה רבינו. | ||
== | ==ראה גם== | ||
*[[כבוד ה']] | *[[כבוד ה']] | ||
*[[פרשת שמע ישראל]] | *[[פרשת שמע ישראל]] | ||
*[[קריאת שמע]] | *[[קריאת שמע]] | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:תפילה]] | [[קטגוריה:תפילה]] |