עריכת הדף "בעל תשובה"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''בעל תשובה''' הינו תואר ל[[יהודי]] שבשלב מסויים בחייו עשה תפנית והחל לשמור [[תורה]] ו[[מצוות]]. ב[[חסידות חב"ד]] ישנם מאות ואלפים של [[חסיד]]ים כאלה שחזרו ב[[תשובה]] לאחר שנפגשו עם [[הרבי]] או עם חסידיו. | '''בעל תשובה''' הינו תואר ל[[יהודי]] שבשלב מסויים בחייו עשה תפנית והחל לשמור [[תורה]] ו[[מצוות]]. ב[[חסידות חב"ד]] ישנם מאות ואלפים של [[חסיד]]ים כאלה שחזרו ב[[תשובה]] לאחר שנפגשו עם [[הרבי]] או עם חסידיו. | ||
ברחבי [[ארץ הקודש]] ובעולם כולו קיימים [[ישיבה|ישיבות]] לאותם [[תמימים]], בהם לומדים הבחורים לימודים [[הלכה|הלכתיים]] בסיסיים השייכים ליום יום היהודי, יחד ובשילוב עם | ברחבי [[ארץ הקודש]] ובעולם כולו קיימים [[ישיבה|ישיבות]] לאותם [[תמימים]], בהם לומדים הבחורים לימודים [[הלכה|הלכתיים]] בסיסיים השייכים ליום יום היהודי, יחד ובשילוב עם לימוד חסידות ו[[גמרא]]. מסגרות דומות מתקיימות לבנות. | ||
בתורת חסידות חב"ד מקבל המושג "בעל תשובה" משמעות עמוקה יותר, לפיה גם צדיק צריך להיות 'בעל תשובה', לפי ערך עבודתו שלו. | |||
== בתורת החסידות == | == בתורת החסידות == | ||
אודות מדריגתו של בעל תשובה כותב [[אדמו"ר האמצעי]]{{ | אודות מדריגתו של בעל תשובה כותב [[אדמו"ר האמצעי]]{{הערת שוליים|1=[[שערי תשובה]], חינוך. להבין הפרש שבין תפלה לתורה. סד"פ קכט, ג.}}: | ||
האהבה של ה"בכל מאדך", היא [[אהבה]] בלי גבול כלל, בבחינת עצמות ומהות ה[[נפש]] ממש שנקרא [[בעל הרצון]], שלמעלה מבחינת רצון לגמרי, דהיינו שכל עצמיות הנפש [[כלות הנפש|תכלה ותכסוף לצאת ולידבק]], ולא בבחינת רצון לבד, ועל כן נקרא "מאדך" בלי גבול, שאין אהבה רבה כזאת באה מבחינת גבול כחות הנפש ברצון וכיוצא בזה, אלא בכל בחינת עצמותה שהיא [[היולי]]ת בלתי מוגבלת כלל. | |||
אם כי, בחינת התפעלות זו של כל עצמיות הנפש מכל וכל, אפשרית להיות רק בבחינת [[אור חוזר]] אל ה[[עצמות]], שזהו כאשר לא יכילו כלי הנפש להחזיק ההתפעלות, מכיון שהוא רב מדי מה[[צמצום]] של כלי כחות הנפש ה[[שכל]] וה[[לב]], ולכן בהכרח שתשאר ההתפעלות כזאת בבחינת [[מקיף]] על השכל, וכן ה[[רצון]] ישאר בעצמות הנפש בעל הרצון כו'. | אם כי, בחינת התפעלות זו של כל עצמיות הנפש מכל וכל, אפשרית להיות רק בבחינת [[אור חוזר]] אל ה[[עצמות]], שזהו כאשר לא יכילו כלי הנפש להחזיק ההתפעלות, מכיון שהוא רב מדי מה[[צמצום]] של כלי כחות הנפש ה[[שכל]] וה[[לב]], ולכן בהכרח שתשאר ההתפעלות כזאת בבחינת [[מקיף]] על השכל, וכן ה[[רצון]] ישאר בעצמות הנפש בעל הרצון כו'. | ||
מדריגה זו, היא על ידי | מדריגה זו, היא על ידי בעלי תשובה דוקא, לפי שבעל תשובה היה רחוק מאוד מאוד מ[[אור]] [[פנים|פני]] [[מלך]] חיים. כי על ידי [[עבירות|חטאיו]] הרבים נתרחק בתכלית הריחוק, ועל כן הוא יתמרמר בנפשו ביותר על גודל הריחוק, עד שתשובתו להשם באה מעומק ה[[לב]], כמו המעשה הידוע ב[[רבי אלעזר בן דורדיא]] שיצאה [[נשמה|נשמתו]] ב[[בכייה]] כו', והוא בחינת [[גבורה|תגבורת]] ה[[תשוקה]] [[דביקות|להדבק]] בה' בכל נקודת הלב באופן שאין כלי ה[[מוח]] והלב יכולים להשיג כלל{{הערת שוליים|והיינו מה שכתוב ב[[זוהר]] דבעלי תשובה מושכים את הקב"ה בכח חזק, פירוש חילא יתיר הוא עוצם הכח החזק שבעצמות הנפש שאי אפשר למוח ולב להכילו כלל.}} | ||
תשוקה זו, נקראת בחינת [[אור חוזר]], והוא מצד בחינת הריחוק שמחמתו יתפעל בנקודת הלב, בניגוד לצדיקים גמורים שהתפעלותם רק מצד השגתם והתענגם על ה' בתורה | תשוקה זו, נקראת בחינת [[אור חוזר]], והוא מצד בחינת הריחוק שמחמתו יתפעל בנקודת הלב, בניגוד לצדיקים גמורים שהתפעלותם רק מצד השגתם והתענגם על ה' בתורה ותפלה, וגם ההתפעלות דבכל נפשך בק"ש אין זה בכל נקודת עצמות הנפש, רק בחינת אור הנמשך מעצמות הנפש שהוא הרצון, אך תשוקת הבעלי תשובה הוא בבחינת כליון הנפש - "כלתה נפשי", וכמו רבי [[אלעזר בן דורדייא]]. | ||
בזהר נאמר כי ה[[משיח]] בא על מנת להחזיר את הצדיקים בתשובה, כלומר, לעורר בהם אותה מדריגה וחיות נעלית גם בצדיקים, מצד פנימיות הנפש. | בזהר נאמר כי ה[[משיח]] בא על מנת להחזיר את הצדיקים בתשובה, כלומר, לעורר בהם אותה מדריגה וחיות נעלית גם בצדיקים, מצד פנימיות הנפש. | ||
== בעל תשובה בחב"ד == | == בעל תשובה בחב"ד == | ||
כיום מצויות | כיום מצויות ישיבת חב"ד רבות לבעלי תשובה. בישיבות אלו ניתן דגש על יחס, אישי, חם ואוהב עם שימת לב לפרטים הקטנים בחייהם של התלמידים. | ||
לעיתים קרובות מתקיימות בישיבות אלו התוועדויות חסידיות, שמכניסות חיות ושמחה בכל עבודת ה' ולימוד התורה בישיבה. | לעיתים קרובות מתקיימות בישיבות אלו התוועדויות חסידיות, שמכניסות חיות ושמחה בכל עבודת ה' ולימוד התורה בישיבה. | ||
שורה 28: | שורה 28: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
* | אתרים של ישיבות ומרכזים לחזרה בתשובה: | ||
*[http://www.tmimim.org/ ישיבת רמת אביב] | |||
*[http://www.yeshiva-nz.co.il ישיבת נווה צדק ביפו] | |||
*[http://http://www.yeshiva-eilat.co.il ישיבת חב"ד אילת] | |||
*[http://www.daat.org.il/ ישיבת חב"ד דעת] | |||
*[http://ascent.co.il/ מרכז אסנט בצפת] | |||
*[http://ascent.co.il/ מרכז אסנט | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:עבודת ה']] | [[קטגוריה:עבודת ה']] | ||
[[קטגוריה:ערכים במבט החסידות]] | [[קטגוריה:ערכים במבט החסידות]] | ||