עריכת הדף "ביום עשתי עשר תשל"א"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 2: | שורה 2: | ||
'''ביום עשתי עשר''' הוא שמו ([[דיבור המתחיל]]) של ה[[מאמר חסידות]] אותו אמר [[הרבי]] לרגל [[יום הולדת|יום הולדתו]], ביום הכנסו לשנת השבעים ב[[התוועדות]] [[י"א בניסן]] [[תשל"א]]. המאמר נערך ו[[מוגה|הוגה]] על ידי הרבי ויצא לאור לרגל י"א בניסן [[תשמ"ט]] יום הולדת השמונים ושבע של הרבי. | '''ביום עשתי עשר''' הוא שמו ([[דיבור המתחיל]]) של ה[[מאמר חסידות]] אותו אמר [[הרבי]] לרגל [[יום הולדת|יום הולדתו]], ביום הכנסו לשנת השבעים ב[[התוועדות]] [[י"א בניסן]] [[תשל"א]]. המאמר נערך ו[[מוגה|הוגה]] על ידי הרבי ויצא לאור לרגל י"א בניסן [[תשמ"ט]] יום הולדת השמונים ושבע של הרבי. | ||
תוכן הכללי של המאמר עוסק באפקט וההשפעה שיש לבחירתו של הקב"ה בבני ישראל על בחירתם שלהם בו. תוך כדי ישנה אריכות רבה בדרגות ומניעי הבחירה שיש ליהודי בבחירתו בה', באופן כללי מצטיירות שלש רמות ודרגות בבחירה של היהודי - זו למעלה מזו, כשלקראת סוף המאמר מתקשרות כל הדרגות זו לזו ומוסברת בהן היחסיות וההשפעה של דרגה על רעותה כמין שלשלת. | |||
המאמר התקבל אצל החסידים ביותר, ואצל רבים נחשב מאמר זה למאמר | המאמר התקבל אצל החסידים ביותר, ואצל רבים נחשב מאמר זה למאמר העקרי הנלמד לקראת יום הבהיר [[י"א בניסן]], למאמר ישנה תפוצה רבה ומידי שנה מודפסים ממנה עותקים רבים ונכתבו עליה ביאורים שונים. | ||
==תוכן המאמר== | ==תוכן המאמר== | ||
המאמר מיוסד בעיקר על שני מדרשי חז"ל. | המאמר מיוסד בעיקר על שני מדרשי חז"ל. | ||
האחד הוא בקשר להקרבת הנשיא לשבט אשר פגעיאל בן עכרן ביום יא ניסן וזה תוכנו: | האחד הוא בקשר להקרבת הנשיא לשבט אשר פגעיאל בן עכרן ביום יא ניסן וזה תוכנו: {{ציטוט|תוכן=כל השבטים לשם גאולתן של ישראל ולשם שבחן נקראו שמותם, ואשר נקרא שמו לשם גאולתן של ישראל כמה דתימא ואשרו אתכם כל הגוים כי תהיו אתם ארץ חפץ אמר ה' צבאות, ולשם שבחן כמה דתימא אשרי העם שככה לו אשרי העם שה' אלקיו, אין אישורן של ישראל אלא על שבחרו בהקב"ה להיות להם לאלקים והקב"ה בחר בהם להיות לו לעם סגולה, ולפיכך כשבא נשיא אשר להקריב, הקריב קרבנו ע"ש הבחירה שבחר הקב"ה בישראל מכל האומות, כמה דתימא ובך בחר ה' אלקיך להיות לו לעם סגולה.|מקור=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14384&st=&pgnum=108 מדרש רבה במדבר יד י.]}} | ||
{{ציטוט|תוכן=כל השבטים לשם גאולתן של ישראל ולשם שבחן נקראו שמותם, ואשר נקרא שמו לשם גאולתן של ישראל כמה דתימא ואשרו אתכם כל הגוים כי תהיו אתם ארץ חפץ אמר ה' צבאות, ולשם שבחן כמה דתימא אשרי העם שככה לו אשרי העם שה' אלקיו, אין אישורן של ישראל אלא על שבחרו בהקב"ה להיות להם לאלקים והקב"ה בחר בהם להיות לו לעם סגולה, ולפיכך כשבא נשיא אשר להקריב, הקריב קרבנו ע"ש הבחירה שבחר הקב"ה בישראל מכל האומות, כמה דתימא ובך בחר ה' אלקיך להיות לו לעם סגולה.|מקור=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14384&st=&pgnum=108 מדרש רבה במדבר יד י] | מדרש נוסף הוא המדרש על הפסוק באיכה (ג כד): "חֶלְקִי ה' אָמְרָה נַפְשִׁי" {{ציטוט|תוכן=ר' אבהו בש"ר יוחנן אמר: משל למלך שנכנס למדינה והיו עמו דוכסין ואיפרכין ואיסטרטילוטין והיו גדולי המדינה יושבים באמצע המדינה. חד אמר אנא נסיב דוכסין לגבי. וחד אמר אנא נסיב איפרכין לגבי, וחד אמר אנא נסיב איסטרטילוטין לגבי. היה פקח אחד לשם אמר אנא נסיב מלכא, דכולא מתחלפין ומלכא אינו מתחלף. כן אומות העולם מהן-עובדין לחמה ומהן עובדין ללבנה ומהן עובדין לעץ ואבן. אבל ישראל אינן עובדין אלא להקב"ה הדא הוא דכתיב (זהו שכתוב) חלקי ה' אמרה נפשי - שאני מיחד אותו שתי פעמים בכל יום ואומר שמע ישראל ה' אלקינו ה' אחד.|מקור=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=37460&st=&pgnum=164 מדרש רבה איכה על הפסוק].}} | ||
מדרש נוסף הוא המדרש על הפסוק באיכה (ג כד): "חֶלְקִי ה' אָמְרָה נַפְשִׁי" | |||
{{ציטוט|תוכן=ר' אבהו | |||
במשך המאמר ישנו מעין חקירה במהות הבחירה של יהודי בעבודת ה' לעומת האומות העובדים את הבריאה בהתבסס על מדרש זה השני המתאר את צדדי ה"ויכוח" בין ישראל לאומות העולם. | במשך המאמר ישנו מעין חקירה במהות הבחירה של יהודי בעבודת ה' לעומת האומות העובדים את הבריאה בהתבסס על מדרש זה השני המתאר את צדדי ה"ויכוח" בין ישראל לאומות העולם. | ||
שורה 20: | שורה 18: | ||
{{ש}}'''פרק חמישי''': המשך הביאור שבפרק ד', ביאור נימוקו של הפקח "דכלהו מתחלפין ומלכא אינו מתחלף" וביאורו, כי טיעון זה משמש כראיה שחיותן של הקליפת אינו מתאחד עמן ולכן הם מקום המוות, בניגוד לחיות הקדושה שמתאחד עמן ועל ידן מתקשרים עם ה"מלך" - הקב"ה. | {{ש}}'''פרק חמישי''': המשך הביאור שבפרק ד', ביאור נימוקו של הפקח "דכלהו מתחלפין ומלכא אינו מתחלף" וביאורו, כי טיעון זה משמש כראיה שחיותן של הקליפת אינו מתאחד עמן ולכן הם מקום המוות, בניגוד לחיות הקדושה שמתאחד עמן ועל ידן מתקשרים עם ה"מלך" - הקב"ה. | ||
{{ש}}'''פרק שישי''': בשלב זה של המאמר מסביר הרבי כי לא ייתכן שבחירתם של ישראל נובע משיטה רציונלית הגיונית בלבד, אלא שרשה בבחירת הנשמה, שהתקשרותה עם הבורא היא בחירה עצמית והיא משפיעה על הגיון ושכל האדם לבחור באלקות מטעמים הגיוניים. | {{ש}}'''פרק שישי''': בשלב זה של המאמר מסביר הרבי כי לא ייתכן שבחירתם של ישראל נובע משיטה רציונלית הגיונית בלבד, אלא שרשה בבחירת הנשמה, שהתקשרותה עם הבורא היא בחירה עצמית והיא משפיעה על הגיון ושכל האדם לבחור באלקות מטעמים הגיוניים. | ||
{{ש}}'''פרק שביעי''': | {{ש}}'''פרק שביעי''': פרק זה מבוארת בחירתן של ישראל ברמה עמוקה ודקה ביותר מאשר הביאורים שבפרקים ג, ד. בחירתו של הפקח במלך נובעת מרצונו להדבק במלך עצמו, והיא קיימת גם כשהשרים הינם חלק מעולמות הקדושה והם דרגות גבוהות באלקות הבטלים אליה ומגלים את רוממותה. בקשר לכך מביא את ביאור הבעש"ט על הפסוק: "תפילה לעני כי יעטוף" ותוכן תפילתו היא שלא יתפתה להידבק בהיכלות הפאר של המלך אלא "לפני ה' ישפוך שיחו". | ||
{{ש}}כמו כן פרק זה מתחיל ביאור מעמיק כהמשך לפרק ו שבסופו (פרק יא) יתבאר המעלה והיתרון שהבחירה של הנשמה נמשכת בשכל. | {{ש}}כמו כן פרק זה מתחיל ביאור מעמיק כהמשך לפרק ו שבסופו (פרק יא) יתבאר המעלה והיתרון שהבחירה של הנשמה נמשכת בשכל. | ||
{{ש}}'''פרק שמיני''': מקשר את הבחירה במלך למבואר בחסידות אודות אהבה מסוג "מי לי בשמים" שתוכנה כפתגם שהיה נשמע מ[[אדמו"ר הזקן]]: "איך וויל זע גאָר ניסט איך וויל ניט דאיין ג"ע איך וויל ניט דאיין עוה"ב כו' איך וויל מער ניט אַז דיך אַליין" [תרגום חפשי: איני רוצה מאומה, איני רוצה בגן עדן שלך, איני רוצה את עולם הבא וכיוצא בזה שלך, רוצה אני אותך"] שהחידוש בזה הוא שגן עדן ועולם הבא הם הגילויים הכי עליונים שיש התגלות בתכלית השלימות ולמרות זאת לא רצה בהם אלא רק את הדביקות וההתאחדות המוחלטת בה'. | {{ש}}'''פרק שמיני''': מקשר את הבחירה במלך למבואר בחסידות אודות אהבה מסוג "מי לי בשמים" שתוכנה כפתגם שהיה נשמע מ[[אדמו"ר הזקן]]: "איך וויל זע גאָר ניסט איך וויל ניט דאיין ג"ע איך וויל ניט דאיין עוה"ב כו' איך וויל מער ניט אַז דיך אַליין" [תרגום חפשי: איני רוצה מאומה, איני רוצה בגן עדן שלך, איני רוצה את עולם הבא וכיוצא בזה שלך, רוצה אני אותך"] שהחידוש בזה הוא שגן עדן ועולם הבא הם הגילויים הכי עליונים שיש התגלות בתכלית השלימות ולמרות זאת לא רצה בהם אלא רק את הדביקות וההתאחדות המוחלטת בה'. | ||
{{ש}}'''פרק תשיעי''':בפרק זה מקשר הרבי את כל שלשת הביאורים בדקות הבחירה במלך עצמו היא סייג שלא ליפול בבחירה בכוכבים ומזלות משום שהבחירה בגן עדן וכיוצא בזה מאופיינת בכך שהאדם מעוניין להדבק בבורא באופן שישאר במציאותו ו"יקבל" ולא להתבטל בתכלית שבריבוי ההתשלשלות ירצה לקבל ללא חילוק אם ההשפעה באה | {{ש}}'''פרק תשיעי''':בפרק זה מקשר הרבי את כל שלשת הביאורים בדקות הבחירה במלך עצמו היא סייג שלא ליפול בבחירה בכוכבים ומזלות משום שהבחירה בגן עדן וכיוצא בזה מאופיינת בכך שהאדם מעוניין להדבק בבורא באופן שישאר במציאותו ו"יקבל" ולא להתבטל בתכלית שבריבוי ההתשלשלות ירצה לקבל ללא חילוק אם ההשפעה באה מהקדשה או ממקום המוות (הביאור שבפרקים ד, ה) פרט נוסף שבבחירה בגן עדן הוא שיש חשיבות למציאות מחוץ ל[[עצמותו]] שבריבוי ההשתלשלות ייתכן כי יתן חשיבות למציאות בעולם כמו שמש וירח וגורמי הטבע. | ||
{{ש}}'''פרק עשירי''': מבאר כי בכל הביאורים ישנה מאפיין בסיסי אחד - חסרון בזיהוי בדבר אמצעי וטפל כאמצעי, גורמי הטבע הינם רק ממוצעים שעל ידן תימשך ההשפעה, הנותן להם ערך אינו מבחין בכך וחשבן לעיקר, ההשפעות הגשמיות הם לצורך עבודת הבורא. | {{ש}}'''פרק עשירי''': מבאר כי בכל הביאורים ישנה מאפיין בסיסי אחד - חסרון בזיהוי בדבר אמצעי וטפל כאמצעי, גורמי הטבע הינם רק ממוצעים שעל ידן תימשך ההשפעה, הנותן להם ערך אינו מבחין בכך וחשבן לעיקר, ההשפעות הגשמיות הם לצורך עבודת הבורא. | ||
{{ש}}כך גם כל הגילויים גם הכי עליונים, הם למען השלמת הכוונה העליונה והנותן לאיזשהו עניין ערך וחשיבות הרי הוא חוטא למטרתן ודבר שהוא אמצעי בלבד, מחשיבו לעיקר. | {{ש}}כך גם כל הגילויים גם הכי עליונים, הם למען השלמת הכוונה העליונה והנותן לאיזשהו עניין ערך וחשיבות הרי הוא חוטא למטרתן ודבר שהוא אמצעי בלבד, מחשיבו לעיקר. | ||
שורה 32: | שורה 30: | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
*[[באתי לגני]] | *[[באתי לגני]] | ||
*[[ואתה תצוה]] | *[[ואתה תצוה]] | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
* הרב [[חיים לוי יצחק גינזבורג]], "בחירתו של הפקח" בהוצאת "ופרצת". | * הרב [[חיים לוי יצחק גינזבורג]], "בחירתו של הפקח" בהוצאת "ופרצת". | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
* | * הרבי, מאמר '''[http://w3.chabad.org/media/pdf/910/gcvE9106960.pdf ביום עשתי עשר - תשל"א]''', ועד הנחות בלה"ק, הוצאת תשע"ז. | ||
* הרב מנחם מענדל אשכנזי, '''[http://files.org.il/BRPortalStorage/a/2/17/12/02-0VgrhYXGjW.pdf ביום עשתי עשר יום תשל"א מבואר]''', באתר [http://biurim.022.co.il/BRPortal/br/P102.jsp?arc=148669 ביאורים במאמרי רבינו].{{PDF|}} | * הרב מנחם מענדל אשכנזי, '''[http://files.org.il/BRPortalStorage/a/2/17/12/02-0VgrhYXGjW.pdf ביום עשתי עשר יום תשל"א מבואר]''', באתר [http://biurim.022.co.il/BRPortal/br/P102.jsp?arc=148669 ביאורים במאמרי רבינו].{{PDF|}} | ||
* הרב [[יואל כהן]], '''[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15019&st=&pgnum=1125&hilite= "הנהגה ניסית והנהגה טבעית"]''' עיון בסוף פרק ג במאמר ביום עשתי עשר תשל"א, בהערות וביאורים תשנ"ז (פרשת בהר-ל"ג בעומר) עמוד 43. | * הרב [[יואל כהן]], '''[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15019&st=&pgnum=1125&hilite= "הנהגה ניסית והנהגה טבעית"]'''עיון בסוף פרק ג במאמר ביום עשתי עשר תשל"א, בהערות וביאורים תשנ"ז (פרשת בהר-ל"ג בעומר) עמוד 43. | ||
* הרב [[מיכאל חנוך גאלאמב]], '''[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=29587&st=&pgnum=14 "מלכא לא מתחלף"]''' - עיונים במאמר ביום עשתי עשר תשל"א, גליון הערות וביאורים - אהלי תורה, י"א ניסן תשנ"ג. | * הרב [[מיכאל חנוך גאלאמב]], '''[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=29587&st=&pgnum=14 "מלכא לא מתחלף"]''' - עיונים במאמר ביום עשתי עשר תשל"א, גליון הערות וביאורים - אהלי תורה, י"א ניסן תשנ"ג. | ||
====מולטימדיה==== | |||
* שיעורי המשפיעים (ר' [[יואל כהן|יואל]], ר [[מענדל ווכטר]], ר' [[זושא אלפרוביץ]] ועוד.) במאמר ביום עשתי עשר תשל"א באתר '''[http://otzerhachassidus.com/play/ אוצר החסידות]''', {{שמע}}. | |||
{{הערות שוליים|}} | |||
[[קטגוריה:תורת החסידות]] | [[קטגוריה:תורת החסידות]] | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:מאמרים מכ"ק אדמו"ר שליט"א]] |