עריכת הדף "אהבה בתעלומות לב"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
תורת החסידות משתמשת במושג "אהבה שבתעלומות לב" לבטא שני סוגי אהבת ה' '''שונים''' בתכלית זה מזה, הראשון הוא עבודת כל האדם, והשני שייך בעיקר בצדיקים הגדולים שהם נשמות דאצילות{{הערה|או אצל בינוני בדרגה הגבוהה ביותר, המבוארת ב[[תניא – פרק י"ג|פרק י"ג]] בתניא.}}. | |||
''' | שתי בחינות אהבה אלו הן הדרגה הנמוכה ביותר והגבוהה ביותר מסוגי האהבה ששייכים לבינוני{{הערה|ישנן שתי דרגות נוספות שעיקרן איננו התבוננות שכלית אלא גילוי טבע האהבה של עצם הנשמה. אהבות אלו שייכות רק בצדיקים, והן קבלת שכר בעולם הזה מעין העולם הבא, ונקראות בחינת [[אמה העבריה]] ובחינת [[בת]].}} | ||
א. אהבה בתעלומות הלב, בחינת 'עבד כנעני' – השייכת לכל אחד. | |||
ב. אהבה בהתגלות הלב, בחינת 'עבד עברי'. | |||
ג. אהבה בפנימיות הלב שעיקרה שכל{{הערה|כשההתבוננות היא ב[[גדלות המוחין]] מרגיש הלב את השכל ומתפעל בדרך ממילא.}} – וגם היא נקראת אהבה בתעלומות הלב. | |||
==אהבה שבתעלומות לב (השייכת לכל אחד)== | ==אהבה שבתעלומות לב (השייכת לכל אחד)== | ||
אהבה זו אינה רגש ממשי של אהבה, אלא רק הסכמת הלב (למסקנת ההתבוננות ולהטיה השכלית של המח) "שכך יאתה לו", ובאה מהתבוננות שאינה בהשגה גמורה, ולכן אין בכוחה להתלבש במידות לעוררן, אלא רק הקב"ה "מצרפן" - והיא האהבה הנדרשת '''וקרובה מאד''' לכל אחד ואחת. | אהבה זו אינה רגש ממשי של אהבה, אלא רק הסכמת הלב (למסקנת ההתבוננות ולהטיה השכלית של המח) "שכך יאתה לו", ובאה מהתבוננות שאינה בהשגה גמורה, ולכן אין בכוחה להתלבש במידות לעוררן, אלא רק הקב"ה "מצרפן" - והיא האהבה הנדרשת '''וקרובה מאד''' לכל אחד ואחת. | ||
במדרגות האהבה זו היא הנמוכה ביותר, ונקראת בחינת "עבד כנעני"{{הערה|המדרגות הגבוהות יותר הן: א. אהבה שבהתגלות הלב – עבד עברי, אהבה שבפנימיות הלב – אמה עבריה, אהבה שלמעלה מהשכל – בחינת בת, והיא אהבת הצדיק שבסעיף הבא.}}, והיא התגלות בחינת ה'רוח' שבנפש{{הערה|לעומת האהבה שבהתגלות הלב שבאה מדרגת ה'נשמה' שבחמש החלוקות דנפש רוח נשמה חיה ויחידה.}} | במדרגות האהבה זו היא הנמוכה ביותר, ונקראת בחינת "עבד כנעני"{{הערה|המדרגות הגבוהות יותר הן: א. אהבה שבהתגלות הלב – עבד עברי, אהבה שבפנימיות הלב – אמה עבריה, אהבה שלמעלה מהשכל – בחינת בת, והיא אהבת הצדיק שבסעיף הבא.}}, והיא התגלות בחינת ה'רוח' שבנפש{{הערה|לעומת האהבה שבהתגלות הלב שבאה מדרגת ה'נשמה' שבחמש החלוקות דנפש רוח נשמה חיה ויחידה.}} | ||
הטעם שאהבה זו נקראת "תעלומות לב" כי היא "נעלמת" בלב - ולא מורגשת בו{{הערה|תניא פרק ט"ז, מאמרים אעת"ר ע' ק', מאמרים תרע"ח קפ"ח ובכמה מקומות.}}. | הטעם שאהבה זו נקראת "תעלומות לב" כי היא "נעלמת" בלב - ולא מורגשת בו{{הערה|תניא פרק ט"ז, מאמרים אעת"ר ע' ק', מאמרים תרע"ח קפ"ח ובכמה מקומות.}}. | ||
===שתי דרגות באהבה זו=== | ===שתי דרגות באהבה זו=== | ||
עניינה של אהבה זו | עניינה של אהבה זו בעבודה הוא רק להביא לידי מעשה, ויש בזה שתי דרגות: | ||
'''כשאינה בהתפעלות''' – באופן זה אין כאן שום רגש כלל, אלא רק הבנה שכלית שדביקות באלוקות תלוייה בקיום המצוות. מאחר ואין כאן רגש, ברגע שנתקל האדם בטרדות העולם נשכחת ממנו האלוקות, ועד שאינו מרגיש כלל בריחוקו. | '''כשאינה בהתפעלות''' – באופן זה אין כאן שום רגש כלל, אלא רק הבנה שכלית שדביקות באלוקות תלוייה בקיום המצוות. מאחר ואין כאן רגש, ברגע שנתקל האדם בטרדות העולם נשכחת ממנו האלוקות, ועד שאינו מרגיש כלל בריחוקו. | ||
'''כשבאה בהתפעלות''' – כאן כבר מסכים '''הלב''' להתבוננות השכלית (אם כי אין כאן רגש אהבה ממשי אלא הסכמה רגשית בלבד), ולכן בכוח אהבה זו לשמור אותו כל היום שלא יכשל בעבירות{{הערה|טרדות המעשייות של העולם אינם מנגדים לה, אלא רק התאוות.}}, ובה עצמה יש שני בחינות: | '''כשבאה בהתפעלות''' – כאן כבר מסכים '''הלב''' להתבוננות השכלית (אם כי אין כאן רגש אהבה ממשי אלא הסכמה רגשית בלבד), ולכן בכוח אהבה זו לשמור אותו כל היום שלא יכשל בעבירות{{הערה|טרדות המעשייות של העולם אינם מנגדים לה, אלא רק התאוות.}}, ובה עצמה יש שני בחינות: | ||
א. '''מהתבוננות בגדולת ה''''. ההתבוננות פעלה אצלו רגש והתפעלות מסויימים (הסכמת הלב), אך מאחר ואין השגתו גמורה גם אהבתו לא יוצאת לגילוי בפועל אלא מסותרת במוחו וליבו. | |||
ב. '''מהתעוררות האהבה המסותרת'''. ה"אהבה המסותרת" היא אהבתה העצומה של עצם הנפש לאלוקות, אך כאן מדובר שלא התגלתה בכל הדרה, ורק הרושם שלה פועל על ליבו רגש והתפעלות מסויימים של "הסכמה" ש"יאתה לו" לדבוק בה'. | |||
==אהבה שבתעלומות לב (השייכת בעיקר לצדיקים{{הערה|ראה הערה 1. דלעייל.}})== | |||
==אהבה שבתעלומות לב (השייכת בעיקר לצדיקים{{הערה| | |||
אהבה זו הינה דביקות באלוקות בתכלית השלימות, דביקותו כה גדולה עד שאינו מרגיש בה כלל. אהבה זו היא למעלה אפילו מפנימיות הלב{{הערה|שבאה מבחינת השמיעה דבינה.}}, ובאה מבחינת הראיה דחכמה (ראיית מהות האלוקות), ושייכת בעיקר לנשמות דאצילות. | אהבה זו הינה דביקות באלוקות בתכלית השלימות, דביקותו כה גדולה עד שאינו מרגיש בה כלל. אהבה זו היא למעלה אפילו מפנימיות הלב{{הערה|שבאה מבחינת השמיעה דבינה.}}, ובאה מבחינת הראיה דחכמה (ראיית מהות האלוקות), ושייכת בעיקר לנשמות דאצילות. | ||
שורה 33: | שורה 25: | ||
בלשון הקבלה דרגת אהבה זו בספירות היא יסוד אבא (חכמה עילאה) המאיר ביסוד אמא (פנימיות הלב), נקודה בהיכלה. | בלשון הקבלה דרגת אהבה זו בספירות היא יסוד אבא (חכמה עילאה) המאיר ביסוד אמא (פנימיות הלב), נקודה בהיכלה. | ||
א. עניינה בעבודה הוא תשובה עילאה{{הערה|דרך מצוותיך מצוות וידוי ותשובה פרק ב'.}}, הנרמזת במילה 'תשובה' עצמה: תשוב ה'. והכוונה ש ה' עילאה שבשם הוי' שבה ומתאחדת ומתעלה לדרגת ה-י'{{הערה|ורמוז במילוי, אות ה' אפשר לכתוב בשלושה אופנים: ה"א, ה"ה או ה"י. תשובה עילאה היא כשמילוי ה' הוא בי', כלומר, שדרגת הי' מאירה בתוך הה'}}. | |||
א. עניינה בעבודה הוא תשובה עילאה{{הערה|דרך מצוותיך מצוות וידוי ותשובה פרק ב'.}}, הנרמזת במילה 'תשובה' עצמה: תשוב ה'. והכוונה ש ה' עילאה שבשם הוי' שבה ומתאחדת ומתעלה לדרגת ה-י'{{הערה|ורמוז במילוי, אות ה' אפשר לכתוב בשלושה אופנים: ה"א, ה"ה או ה"י. תשובה עילאה היא כשמילוי ה' הוא בי', כלומר, שדרגת הי' מאירה בתוך הה'}}. | ב. עבודת ה' בבחינת תשובה עילאה זו נקראת 'נחל איתן'{{הערה|שעניינו מבואר ב[[אגרת הקודש – להלשלים|אגרת הקודש להשלים]], ובלקוטיתורה ראה יח ג.}} והיא ו' של שם הוי' המחברת את בחינת האיתן שבנשמה עם המידות שבלב. | ||
ב. עבודת ה' בבחינת תשובה עילאה זו נקראת 'נחל איתן'{{הערה|שעניינו מבואר | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:תרות החסידות]][[קטגוריה:ערכים במבט החסידות]] |