עריכת הדף "
אברהם יהושע העשיל מאפטא
"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
[[קובץ:אפטא.jpg|שמאל|ממוזער|בית מדרשו של רבי אברהם יהושע העשיל מאפטא]] [[קובץ:קבר אברהם יהושע העשיל מאפטא.jpg|שמאל|ממוזער|ציונו]] הרב '''אברהם יהושע העשיל מאפטא'''{{הערה|נקרא גם הרבי מאפטא ולפי זה כונה אפטר רב (Apter Ruv), והאוהב ישראל על פי ספרו.}} ([[תק"ח]] - [[ה' בניסן]], [[תקפ"ה]]) היה תלמידו של רבי [[אלימלך מליז'נסק]] ושימש כ[[רב]] ב[[אפטא]]. ==תולדות חיים== נולד בשנת [[תק"ח]] בז'מיגריד (Zhmigrid) שב[[פולין]] כנצר למשפחות רבניות מפורסמות מצד שני הוריו. אביו, הרב שמואל, שכיהן כר[[אב"ד]] ניישטאט ("עיר חדש"), היה מחשובי רבני פולין. עוד בילדותו, הפגין הרב מאפטא יכולות מבטיחות. הוא למד אצל רבי [[אלימלך מליז'נסק]] ונודע כבקי גדול ב[[תלמוד]]. החל את דרכו כרב ה[[עיירה]] קולובשובה בפולין, וב[[תק"ס]] הסכים להתמנות ל[[רב]] ב[[אפטא]]. ב[[תקס"ח]] הוזמן להיות לרב ב[[יאסי]], על ידי הבנקאי ה[[חסידות|חסיד]] יחיאל דניאל, שהבטיח להעמיד לרשותו בית בו יוכל לארח את הבאים ללמוד איתו [[תורה]]. ב[[תקע"ו]], לאחר פטירת האדמו"ר של מז'יבוז' ולאחר מחלוקות בקהילת יאסי, עזב והתיישב ב[[מז'יבוז']], עירו של [[הבעש"ט]] וערש [[חסידות|החסידות]], שם זכה בהערצתם של [[חסידים]] רבים. הוא המשיך לשמור על קשרים עם הקהילות החסידיות של נסיכות מולדובה ונקרא לעיתים, כדי לפתור בעיות [[הלכה|הלכתיות]]. תכונתו הבולטת ביותר הייתה אהבתו לכל [[יהודי]]. כתב שני ספרים בשם "תורת אמת"{{הערה|לבוב [[תרי"א]].}} ו"אוהב ישראל"{{הערה|ז'יטומיר [[תרכ"ה]].}} שעל שמו כונה ה"אוהב ישראל". הרבי מאפטא נפטר ב[[מז'יבוז']] באימפריה הרוסית (כיום ב[[אוקראינה]]) ב[[ה' בניסן]] [[תקפ"ה]] ונקבר במז'יבוז' ליד [[הבעש"ט]] ו[[אוהל (קבר הצדיק)|אוהל]] מציין את קברו. האגדה החסידית מספרת ש[[מלאכים]] נשאו את גופתו וקברוה [[בית קברות|בבית הקברות]] ב[[טבריה]] שם מוצבת אבן סמלית לכבודו. ביאסי הוקם בית כנסת על שמו. ==עבודה מספר התניא== רבי יוסף מאיר מספינקא העיד משמו שלקח לו דרך בעבודה מ[[ספר התניא]], ושאמר שדרך התניא היא הדרך שהלכו בה [[האבות]] הקדושים [[אברהם]] [[יצחק]] ו[[יעקב]]{{הערה|תולדות התניא מונקאטש.}}. ר' צבי מאיר שטיינמץ כתב את הערותיו בהקדמת הספר "אמרי יוסף" עה"ת להרה"ק הרב יוסף מאיר מספינקא, ושלח אותן לרבי, ואלו הערותיו: "1) במה שכתוב אשר המחבר "שקד מאד בלמוד ספר התניא", פלא, כי הי' תלמידו של הרה"ק הרב יצחק אייזיק מזידיטשוב שהי' תלמידו של דודו הרה"ק הרב צבי הירש מזידיטשוב בעל "עטרת צבי", אשר ידועים חילוקי הדיעות בינו ובין אדה"ז {{הערה|ראה בערך "זמן" בפסקה "שיטת רבי צבי הירש מזידיטשוב" וראה במקומות שנסמנו שם.}}; )2 )במה שכתוב אשר הרה"ק הרב אברהם יהושע העשיל מאפטא בעל "אוהב ישראל" אמר "שגם אבותינו הקדושים אברהם יצחק ויעקב הלכו בדרך העבודה של הספר לקוטי אמרים", נראה כסותר את המסופר בדבר קפידתו על אחד מחסידי אדמו"ר האמצעי על לומדו חסידות חב"ד ביאסי". על כך ענה הרבי: "נת' ות"ח ודבר בעתו בסמיכות לי' כסלו יום גאולת האדמו"ר האמצעי. ועיקר: הלפרסם וכו', היחפש וכו' - כידוע נסתדרו אח"כ". {{הערה|ממענה, תחילת כסלו ה'תשד"מ. מענות קודש ה'תשד"מ, עמ' 32.}} ==יחסיו עם אדמו"ר הזקן== לאחר שבני בלייעל ניסו לגרום למריבה בין הרב מאפטא ל[[אדמו"ר הזקן]], כתב לו אדמו"ר הזקן מכתב ש"חיל ורעדה אחזתני שאנשים בני בלייעל רוצים לעשות ריב ומדון בין אנשים אוהבים כמונו, שאוהב אני את רום מעלת קדושתו ותורתו הרמה עד בלי קץ..."{{הערה|מפי הרמ"ל שפירא, [[נשיאי חב"ד ובני דורם]] עמ' 28.}}. למרות זאת, הצליחה עצתם של אנשי הבלייעל, ובפרט לאחר [[הסתלקות]] אדמו"ר הזקן שרר ריב קשה בין חסידי אפטא ל[[חסידי חב"ד]]. הרבי אמר אודות ה"אוהב ישראל" מאפטא: "בכלל ספריו אינם נזכרים בחסידות [חב"ד]. אחרים כן מובאים, כמו הרה"ק וכו' ר' נחום מטשערנאביל, שלא לדבר על דברי הרה"ק וכו' ר' לוי יצחק מנארדיטשוב, ועוד, אך מהנ"ל אין מביאים. לא שמעתי טעם לדבר, אך ייתכן שזהו מצד המחלוקת שהיתה לו עם אדמו"ר הזקן"{{הערה|המלך במסיבו, חלק א, עמ' מז.}}. כאשר החסיד רבי [[יצחק משה מיאסי]] חזר [[חסידות]] בבית מדרשו מבלי שידע שזהו בית מדרשו, הוא הקפיד מאוד, מפני שסבר שאין לומר דברי חסידות ברבים, וקיללו שלא יוציא את שנתו. כאשר רבי משה יצחק חזר ל[[אדמו"ר האמצעי]] וסיפר על הקללה ש'זכה' לה בשוגג, ניחמו האדמו"ר האמצעי ובירכו שיאריך ימים יותר מבניו של הרב מאפטא, וכך אכן היה{{הערה|[[אוצר סיפורי חב"ד]] חלק ט"ז עמ' 63.}}. ==לקריאה נוספת== * הרב [[יהושע מונדשיין]], '''[[מסע ברדיטשוב]]''' הוצאת [[חזק יוזמות חינוכיות|חזק]], תש"ע. {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:אדמו"רי אפטא]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף