עריכת הדף "
אביב
"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
ה'''אָבִיב''' הוא הכינוי המקובל לתקופת המעבר מהחורף לקיץ, החל בלוח העברי בסביבות [[חודש ניסן]], זמן שינוי האקלים מחורפי לקייצי בארץ ישראל ובמדינות המצויות בסמיכות לקו הרוחב שלה. האביב מאופיין בהתחממות מתונה של מזג האוויר ובפריחתם של מיני צמחים רבים. משום כך הוא מסמל פריחה והתחדשות. ==הביטוי בהיסטוריה== בשונה מהשימוש המקובל בימינו למילה אביב לציון עונת המעבר מחורף לקיץ, בתורה שבכתב משתמשים לציון העונה בביטוי 'קציר'{{הערה|כאשר בתורה החלוקה היא לשש עונות במקום לארבע, מפורט בלשון הפסוק וברש"י על בראשית ח, כב: עוֹד כָּל יְמֵי הָאָרֶץ... לֹא יִשְׁבֹּתוּ – שֵׁשׁ עִתִּים הַלָּלוּ, שְׁנֵי חֳדָשִׁים לְכָל אֶחָד וְאֶחָד. כְּמוֹ שֶׁשָּׁנִינוּ: חֲצִי תִשְׁרֵי וּמַרְחֶשְׁוָן וַחֲצִי כִסְלֵו זֶרַע, חֲצִי כִסְלֵו וְטֵבֵת וַחֲצִי שְׁבָט קוֹר וְכוּ' (בבא מציעא ק"ו ע"ב).קוֹר – קָשֶׁה מֵחֹרֶף. וָחֹרֶף – עֵת זֶרַע שְׂעוֹרִים וְקִטְנִית הַחֲרִיפִין לְהִתְבַּשֵּׁל מַהֵר, וְהוּא חֲצִי שְׁבָט וַאֲדָר וַחֲצִי נִיסָן. '''קָצִיר – חֲצִי נִיסָן וְאִיָּר וַחֲצִי סִיוָן'''. קַיִץ – חֲצִי סִיוָן תָּמוּז וַחֲצִי אָב. הוּא זְמַן לְקִיטַת תְּאֵנִים וּזְמַן שֶׁמְּיַבְּשִׁים אוֹתָן בַּשָּׂדוֹת, וּשְׁמוֹ קַיִץ כְּמוֹ: "וְהַלֶּחֶם וְהַקַּיִץ לֶאֱכוֹל הַנְּעָרִים" חוֹם – הוּא סוֹף יְמוֹת הַחַמָּה, חֲצִי אָב וֶאֱלוּל וַחֲצִי תִּשְׁרֵי, שֶׁהָעוֹלָם חַם בְּיוֹתֵר. כְּמוֹ שֶׁשָּׁנִינוּ בְּמַסֶּכֶת יוֹמָא (דף כ"ט ע"א): שִׁלְהֵי קַיְיטָא קָשֵׁי מִקַּיְיטָא".}}, ובלשון חז"ל קרויה 'תקופת ניסן'{{הערה|בחז"ל החלוקה היא לארבע 'תקופות' הנקראות על שם החודש בו מתחילה התקופה: תקופת תשרי, תקופת טבת, תקופת ניסן ותקופת תמוז.}}, ואילו התיבה 'אביב' מתארת את התבואה בשלב שלפני גמר הבשלתה. כאשר התורה מצווה "שמור את חודש האביב"{{הערה|1=ראו [https://chabadlibrary.org/books/admur/lkus/36/9/2/index.htm לקוטי שיחות חלק ל"ו שיחה ב' לפרשת משפטים], שמבאר לשיטת רש"י על דרך הפשט את משמעות הביטוי 'חודש האביב', והסיבה שרש"י נדרש לבאר את הביטוי דווקא בפעם השניה שהוא מוזכר בתורה.}} פירוש הדבר הוא שאנו מצווים לשמור על כך שלמרות ההפרש הקבוע של 11 ימים בין שנת החמה ללוח העברי, חודש ניסן יהיה חודש האביב, ולחוג את חג הפסח בזמן שבו החיטה במצב אביב, טרם גמר ההבשלה, כשצבעה ירוק וגרעיניה רכים. "חודש האביב" מוזכר בארבעה מקומות בתורה{{הערה|שמות יג, ד. כג, טו. לד, יח. דברים טז, א.}}, והפרשנים חלוקים בנוגע לביאור המשמעות המדוייקת של הביטוי: לפי רש"י המשמעות היא 'שהתבואה מתמלאת בו באביה. והאביב הוא לשון אב, "בכור וראשון לבשל פירות"{{הערה|שמות כג, טו.}} ולעומתו הרשב"ם מפרש מלשון ביכור וראשית כמו "עודנו ב[[אִבּוֹ]] לא יקטף" ו"באִבֵּי הנחל". הציווי בתורה 'שמור את חודש האביב', הוא אחת הסיבות העיקריות ל[[שנה מעוברת|עיבור השנה]] והוספת חודש [[אדר שני]] ב{{ה|לוח העברי}} בכל כשלוש שנים, כדי להתאים את הלוח עם שנת החמה ולשמור על כך שחודש ניסן יחול בתקופת האביב.{{הערה|סנהדרין יא, ב: "על שלשה דברים מעברין את השנה על האביב ועל פירות האילן ועל התקופה".}}. השימוש של 'אביב' במשמעות המקובלת בימינו, החלה להיות נפוצה בלשון חכמי ספרד בימי הביניים. בשל המשמעות הסמלית של הפריחה והתחדשות הטבע החלה בחודשי האביב, הושאלה המילה לביטויים שונים המציינים התחדשות ונעורים באדם, כמו בביטויים "אביב נעוריו" או "אביב ימיו", וכן לציון מאורעות היסטוריים הקשורים עם התחדשות דוגמת "אביב העמים", "האביב הערבי", ועוד. ==בתורת החסידות== בפנימיות התורה מוסבר שחודש ניסן הוא בחינת [[אתערותא דלעילא]], ולכן הוא מכונה בשם 'חודש ה'''אב'''יב', שהאותיות בסדר ההשפעה מלמעלה למטה, לעומת חודש תשרי שענינו הוא [[אתערותא דלתתא]], שסדר האותיות הוא מלמטה למעלה, '''תשר'''י (בסדר תשר"ק). רמז נוסף בביטוי 'חודש האביב', הוא בכך שחודש ניסן על פי תורה הוא ראשון לחודשי השנה וממנו נמשכת ההשפעה בכולם, והוא בדוגמת ה'אבא' של כל י"ב החודשים, כרמוז בשם אביב - '''אב''' ל'''י"ב''' החודשים{{הערה|1=[https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=58827&st=&pgnum=67 אור התורה בא רסא].}}. אף שחודש ניסן כולו נקרא בשם 'חודש האביב', בפרטיות הכוונה היא בעיקר לט"ו בניסן, והרמז לכך הוא ש'אביב' ב[[גימטריא]] ט"ו, ובלשון התורה עיקר ה'אביב' הוא בנוגע לשעורה, שעבודת השעורים היא בט"ו בניסן שבו היו מקריבים את [[קרבן העומר]] שבא משעורים ומתחילים את בירור הנפש הבהמית ב[[ספירת העומר]], וכידוע הרמז בכך ששעורים הם מאכל בהמה{{הערה|1=[https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=58827&st=&pgnum=69 ספר הליקוטים דא"ח צמח צדק אות א' עמוד סד].}}. ===בעבודת האדם=== בשיחה מיוחדת לנערים צעירים, מקורביו של ר' [[דובער בוימגארטן]] ביאר הרבי שכפי שיש את תקופת האביב בתבואה, שהיא פורחת ומלבלבלת בשיא כוחה ויופיה, כך גם באדם יש את תקופת ה'אביב', שהם השנים מגיל עשרים ואילך, שאז האדם מתחיל להוציא ולהביא לידי שימוש את כל הכוחות שקיבל ושהשקיעו בו מאז שנולד, ומעצב את חייו לאורך ימים ושנים טובות, ולכן דווקא בתקופה זו דרושה תוספת כח בלימוד התורה שממנה האדם יכול לקבל תוספת כח בעבודתו מבלי לחשוש מהשינויים העתידים לעבור עליו{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/11/23/257.htm שיחת ג' אייר תשי"ד].}}. {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:מעגל השנה]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:ה
(
עריכה
)
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף