פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
מאסרו השני של אדמו"ר הזקן
" (פסקה)
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
==תוצאות המאסר== לאחר מאסרו השני של אדמו"ר הזקן ביקשו השלטונות שהוא יגור ב[[פטרבורג]], על מנת שיוכלו לפקח מקרוב על התנהלות החצר החסידית בכלל ועל אדמו"ר הזקן בפרט, ואכן במשך קרוב לחצי שנה נותר אדמו"ר הזקן להתגורר בפטרבורג, והחסידים שלא התגוררו באזור, הצטערו מאוד על המרחק מרבם. ===הביקור אצל גדולי המתנגדים=== על פי ההסכם עם ר' [[נטע נוטקין]], זמן מה לאחר התיישבותו של אדמו"ר הזקן בליאדי, יצא לבקר אצל שלושה מגדולי המתנגדים: ר' משה חפץ מצאווס, ר' יהושע צייטלין ור' יואל מאמציסלאוו. המטרה בביקורים אלו הייתה כפולה - לקיים את התנאי, ולהביא להשקטת המחלוקת על ידי מפגש בלתי אמצעי עם ראשי המתנגדים. הראשון מבין השלושה היה ר' משה חפץ{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=3751&st=&pgnum=94 בית רבי פרק כ].}}, והוא היה מגדולי הגאונים באותו הדור והיה נוהג לבטל את כולם ולא היה קורא לאף אחד בשם תואר כי אם בשמו הפרטי בלבד. כאשר נכנס אדמו"ר הזקן, שאל אותו הגאון על קושיה שנותרה לו עוד מצעירותו ואף אחד מהגאונים עמם נפגש לא הצליחו לפתור, ואדמו"ר הזקן השיב לו שהמדרשים הסותרים שהתקשה בהם תלויים במחלוקת מפורשת בש"ס בנוגע לפר העלם דבר של ציבור, ור' משה קיבל את התשובה והתפעל ממנה ביותר וחלק לו כבוד והגיש לו בעצמו כסא ואף ביקש מאשתו להגיש כיבוד טוב לאורח הנכבד{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=6664&st=&pgnum=171 הקושיה ותשובתה] בספר 'אגרות בעל התניא ובני דורו עמוד קנד.}}. הביקור השני היה אצל ר' [[יהושע צייטלין (שקלוב)|יהושע צייטלין]], אליו נסע אדמו"ר הזקן מיד לאחר הביקור אצל ר' משה חפץ{{הערה|בנוגע לאופן בו קיבל את אדמו"ר הזקן ישנם מסורות סותרות. במקומות אחדים מובא שהכין לכבודו שולחן עם רגליים עשויות כסף, ואילו במקומות אחרים מובא שכשאדמו"ר הזקן הגיע אליו הוא היה באמצע לנוח, וכאשר נכנס אדמו"ר הזקן לחדרו אפילו לא קם ממיטתו אלא שאל אותו בעודו שוכב האם הוא יודע ללמוד, ומשנענה בחיוב שאל כמה פעמים מוזכרים אביי ורבא בש"ס.}}, שרצה לנסות את אדמו"ר הזקן ולהגיש לו על ידי המשרת הגוי שדיבר ב[[אידיש]] יין-נסך, אך המשרת הביא בטעות מי דבש ("מעד"), ואדמו"ר הזקן בירך שהכל ושתה, ואמר לר' יהושע צייטלין שהוא אמנם עמד בנסיון, אבל יש שאלה על כל מרתף היין היות וגוי נכנס לשם. בהמשך המפגש, שאל ר' יהושע את אדמו"ר הזקן מהו המקור בנגלה דתורה לכך שלימוד התורה וקיום המצות שאינם לשמה אינו עולה למעלה, ואדמו"ר הזקן השיב שזו גמרא מפורשת ולאחר שר' יהושע נלאה למצוא אותה בכח זכרונו, ציין אדמו"ר הזקן לגמרא במסכת פסחים{{הערה|בחלק מהמסורות מובא שכאשר שמע ר' יהושע שהדבר כתוב במפורש במסכת פסחים, קם ממיטתו והביא את הגמרא וביקש מאדמו"ר הזקן להראות לו היכן זה נמצא, ואדמו"ר הזקן פתח בדף נ' עמוד ב'.}}, ש"גדול עד שמים חסדך"{{הערה|תהלים נז, יא.}}הוא על תורה ומצוות הנעשים שלא לשמה, ו"גדול מעל שמים חסדך"{{הערה|תהלים קח, ה.}} הוא התורה ומצוות הנעשים מתוך כוונה לשמה. לאחר מכן, כאשר הגיע אדמו"ר הזקן לר' [[יואל מאמציסלוו]], קיבל אותו ר' יואל בכבוד גדול וקרא לו "[[שלום עליכם]] רבי", ולתמיהתו של אדמו"ר הזקן השיב שהוא אכן רבו, היות וכאשר היה צעיר ואדמו"ר הזקן עוד התגורר ב[[וויטבסק]], שאל את אדמו"ר הזקן פשט בגמרא ואדמו"ר הזקן השיב לו. כאשר שמע זאת אדמו"ר הזקן שאל אותו מדוע לא פדה אותו כפי הדין שתלמיד חייב לפדות את רבו, ור' יואל השיב שאם זה היה תלוי בכסף היה עושה כל התלוי בו, אך לא היה לו כיצד לסייע בשחרורו. ===המעבר לליאדי=== בתקופת שחרורו של אדמו"ר הזקן מהמאסר השני, משל הנסיך ליובאמירסקי על העיירות והיישובים בסביבות פטרבורג. אחד החסידים שעמד בקשרי ידידות עם הנסיך, סיפר לו על גדולתו של אדמו"ר הזקן, על ההערצה שחשים כלפיו אלפי אנשים ואת הצער של החסידים מהחלטת השלטונות שאדמו"ר הזקן יגור בפטרבורג. הדיבורים גרמו לנסיך רצון עז לפגוש באדמו"ר הזקן, וכאשר נפגש עמו והתרשם מאישיותו, אמר לו שאם יסכים להתיישב באחת מהעיירות שתחת חסותו ([[דוברובנה]] או [[ליאדי]]), הוא יפעל אצל השלטונות שיסיכמו לכך. אדמו"ר הזקן הסכים להתיישב בעיירה [[ליאדי]] והנסיך ציווה שיבנו בתים לאדמו"ר הזקן ולחסידיו. החסידים ב[[ליאזנא]] ניסו לערער על ההחלטה ולשכנע את אדמו"ר הזקן לחזור ולהנהיג את קהילתו בעדתם, ואף התחייבו לדאוג להוצאות החסידים המגיעים לבקר אצל אדמו"ר הזקן ולשאר הוצאותיו של אדמו"ר הזקן, אך אדמו"ר הזקן סירב להצעתם, וטען בבדיחותא שכתוב שלאדם גדול אסור לגור באותה העיר יותר מעשרים שנה. ב[[יום שישי]], ערב [[שבת]] נחמו, [[י"ד במנחם אב]] [[תקס"א]] הגיע אדמו"ר הזקן עם חמשת אלפים חסידים והתיישב בליאדי שהפכה עד מהרה לבירת חסידות חב"ד{{הערה|עד פרוץ מלחמת רוסיה-צרפת, בשנת תקע"ב.}}. מאז רווח לאדמו"ר הזקן ולחסידים מהמתנגדים והם חיו חיים של קורת רוח. עבודתו של אדמו"ר הזקן בעסקנות הכלל התפשטה בכל רחבי [[רוסיה]] הלבנה ו[[אוקראינה]] ובתקופה זו התווספו עשרות אלפי חסידים. ===מניעת הלשנה נוספת=== על פי ידיעות שהגיעו לידי אדמו"ר הזקן, גם לאחר השחרור והנצחון השני - המשיך אביגדור לתכנן הגשת הלשנות חדשות. באגרת מיוחדת ששיגר לסנאט ולצאר, ביקש אדמו"ר הזקן לעשות מה שביכולתם למנוע מאביגדור ליצור מהומות חדשות ולהפריע את מנוחתו{{הערה|1= נדפסה ב[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=6664&st=&pgnum=168 'אגרות בעל התניא ובני דורו' עמוד קנא], שם בתוך הדברים כותב: "חיימוביץ, במלשינותו מלשינות־שוא, הוא סבת תלאותי, ואנכי לעת זקנתי לוקחתי מביתי תחת משמר חזק כאחד הפושעים הגדולים ושולחתי לפטרבורג. אחרי שהתעניתי פה שני שבועות עצור במאסר מסותר, עוד נתדלדלתי לאסוני הגדול כחמשה עשר שבועות, מבלי שהותר לי לצאת את העיר", ובהמשך מתייחס לאישיותו של אביגדור המלשין שפוטר ממשרתו כרבה של פינסק בשל העובדה שהיה מוציא כספים שלא כדין מבני העיר ושותה לשוכרה.}}, וכן ביקש להוציא פסק דין שאביגדור צריך לפצות אותו על כל ההיזקות שגרם בעקבות המלשינות-שוא שלו.
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
הדף הזה כלול ב־3 קטגוריות מוסתרות:
קטגוריה:שגיאות פרמטריות
קטגוריה:שגיאות פרמטריות אין templatedata תקין
קטגוריה:שגיאות פרמטריות בתבנית מונחון