עריכת הדף "
מאיר נתן הופשטיין
" (פסקה)
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
==תולדות חיים== נולד בחודש תשרי [[תר"ס]] בעיר [[לודז']] לאביו ר' אברהם ולאמו מרת חיה. משפחתם התייחסה ישירות ל[[המגיד מקוזניץ']] בן אחר בן{{הערה|בן להחסיד ר' אברהם בן הרב ברוך יוסף בן הרב שלמה בן הרב יעקב יוסף בן הרב מרדכי בנו של [[המגיד מקוזניץ']]}}, וכן נמנתה על צאצאי ר' [[יהודה לייב מאניפולי]] (שהתבקש על ידי אדמו"ר הזקן להעניק הסכה לספר התניא), בעוד אביו היה ממקושרי האדמו"ר מפיסיאנצא בעל 'חובת התלמידים'. בזמן [[מלחמת העולם הראשונה]] נמלטה משפחתו ל[[וינה]] וכך גם התחמק משירות בצבא הפולני. בבחרותו למד בישיבה בגלאנאטא אצל הגאון ר' יהושע בוקסבוים. באותן שנים עסק רבות בקירוב ילדי ישראל ובחיזוקם נערים בשמירת תורה ומצוות ובאמונה{{הערה|אחת מפעולותיו הייתה השפעתו על הוריו של הגאון הפוסק ר' [[שמואל וואזנר]] שישלחו אותו ללמוד בישיבת חכמי לובלין, ולא במוסדות השכלה כלליים שאינם תואמים לרוח היהדות.}}. בעת ביקורו של אדמו"ר הריי"צ יחד עם הרבי במעיינות המרפא באוסטריה, זכה לשמש את אדמו"ר הריי"צ ואף לקבל ממנו קירובים רבים, על זכות זו כתב לו הרבי לימים "אשר ההשגחה העליונה זיכתו בהקירוב הגדול ופנימי מכ"ק מו"ח אדמו"ר נשיא בישראל". במשך תקופת שהותו של אדמו"ר הריי"צ במקום, הביא את הנערים שעמד עמם בקשר שיסתופפו בצילו של אדמו"ר הריי"צ. קשר קרוב זה נמשך אף בשנים מאוחרות יותר כאשר הוא עצמו עומד בחליפות מכתבים עם אדמו"ר הריי"צ ועם הרבי, ואדמו"ר הריי"צ מתעניין במצבו על ידי מכרים משותפים. בשנים מאוחרות יותר כאשר בני משפחתו באו בקשרי השידוכין, נהג לקחת אותם לרבי להתברך ב[[יחידות]], ובאותו מעמד הרבי אף נעמד לכבודו מלוא קומתו. כאשר פרצה [[מלחמת העולם השנייה]], נסע לבודפשט שבהונגריה שם גם בא בקשרי השידוכין עם רעייתו מרת הדס נכדתו של רבי [[אלימלך מליז'ענסק]], ומיד לאחר החתונה התייעץ עם רבותיו וקיבל מהם הוראה לעלות לארץ ישראל, שם התגורר בתקופה הראשונה בשכונת הקטמון שב[[ירושלים]], ומאוחר יותר עברו לשכונת בתי אונגרין. תקופה מסויימת התגורר גם בעיר יפו. בשל השואה האיומה, ובזכות היותו נין ישיר למגיד מקאזניץ, רצו חסידי קאזניץ ששרדו את השואה למנות אותו כאדמו"ר עליהם, אך הוא סירב בענוותנותו. גם בארץ ישראל המשיך בפעולותיו לקרב נערים ואברכים לדרך החסידות, וקירב כמה וכמה לחסידות חב"ד. בשנת תשט"ז עבר להתגורר ב[[לונדון]] ואף שם המשיך לעסוק בחינוך, וסייע רבות בביסוסו של [[בית ליובאוויטש]]. ב[[י"ד אדר]] [[תש"ל]] נפטר מהתקף לב.
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף