עריכת הדף "
לימוד עניני בית הבחירה
" (פסקה)
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
==התקנה== [[קובץ:בית המקדש השני.jpg|שמאל|ממוזער|250px|דגם [[בית המקדש השני]], על פי שיטת [[הרמב"ם]]]] בשיחות [[ליל שישי]] [[ערב שבת]], ו[[שבת]] [[פרשת מטות מסעי]] [[תשל"ו]]{{הערה|1=ראה [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4614&st=&pgnum=494 שיחות קודש ח"ב ע' 483]. הובא בתרגום לעברית בקובץ 'יהפכו לששון ולשמחה' שבקישורים חיצוניים, ע' 14.}} דיבר הרבי באריכות על מעלת לימוד התורה בעניני [[בית המקדש]], על יסוד דברי [[הקדוש ברוך הוא]] ל[[יחזקאל]] המתוארים במדרש: {{ציטוט|מרכאות=כן |מקור=תנחומא צו, יד |תוכן=כשהקדוש ברוך הוא מראה ליחזקאל את צורת הבית, מה הוא אומר? הגד את בית ישראל את הבית ויכלמו מעונותיהם ומדדו את תכנית. אמר יחזקאל לפני הקדוש ברוך הוא: ריבונו של עולם, עד עכשיו אנו נתונים בגולה בארץ שונאינו, ואתה אומר לי לילך ולהודיע לישראל צורת הבית.. וכי יכולין הן לעשות?! הניח להם עד שיעלו מן הגולה, ואחר כך אני הולך ואומר להם! אמר לו הקדוש ברוך ליחזקאל: ובשביל שבני נתונים בגולה, יהא בנין ביתי בטל?! אמר לו הקדוש ברוך הוא, גדול קרייתה בתורה כבנינה. לך אמור להם, ויתעסקו לקרות צורת הבית בתורה. ובשכר קרייתה שיתעסקו לקרות בה, אני מעלה עליהם כאלו הם עוסקין בבניין הבית.}} לאור זאת ביקש הרבי להוסיף בימי [[בין המצרים]] בלימוד עניני בית המקדש. מאז ההוראה, נהג הרבי במשך תקופה ארוכה ב[[התוועדות|התוועדויות]] בשבתות של 'בין המצרים' לבאר בעצמו ענין בהלכות בית הבחירה. כמה שנים לאחר מכן הרבי דיבר באריכות בהתוועדות בטענה לחסידים, מדוע לא פעלו מעצמם בלימוד הלכות בית הבחירה אלא חיכו להתעוררות מהרבי - שהרי, הסיבה להוראה תקיפה בכל שנה{{הערה|שיחת ש"פ מטות מסעי תש"מ (שיחות קודש חלק ג' ע' 656).}}. פעמים רבות התייחס הרבי למעלת הלימוד ופעולתו. ===פעולת הלימוד=== הרבי הסביר, על סמך המדרש האמור, שהלימוד בהלכות בית המקדש נחשב לבנייתו ממש - כיון שבזמן ה[[גלות]] אין אפשרות לבנות את בית המקדש בפועל, לכן לימוד ההלכות הוא הדרך היחידה לקיים את מצוות "ועשו לי מקדש"{{הערה|שם=חחי}}. כלומר: במצוות "ועשו לי מקדש" ישנם שני חלקים הכרחיים: '''המחשבה והתכנון''' כיצד לבנות את בית המקדש, ו'''הבניין בפועל''' במעשה. ולכן, גם בזמנים בהם אי אפשר בפועל לקיים את החלק השני - המעשי, עדיין חלה המצווה והחובה לעסוק לפחות בחלק הראשון - החלק העיוני שהוא תכנון בית המקדש{{הערה|1=שיחת ש"פ ראה תש"מ ([http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4625&st=&pgnum=985&hilite= שיחו"ק ח"ג ע' 950]).}}. בנוסף לכך, הלימוד פועל ומזרז גם את השלמת בנייתו בפועל ב[[הגאולה האמיתית והשלימה|גאולה]]{{הערה|שם=חחי|1=שיחת הרבי בנושא נדפסה ב[[לקוטי שיחות]] חלק י"ח ע' 414, וכן ב[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16000&st=&pgnum=31&hilite= פתיחה לספר "[[חידושים וביאורים בהלכות בית הבחירה]]"].}}. בשנת [[תנש"א]], בתקופה בה עורר הרבי רבות על [[בשורת הגאולה|המצאותנו בסמיכות ממש לגאולה]]{{הבהרה}}, כשהנה [[משיח]] בא - הדגיש הרבי שהלימוד צריך להיות בעיקר מתוך תשוקה למעלתו של [[בית המקדש השלישי]], והידיעה שתיכף ומיד יבנה והלכות אלו יהפכו להלכה למעשה{{הערה|[[דבר מלכות]] [[דבר מלכות בלק|שבת פרשת בלק]] [[תנש"א]]: "לכל לראש - שהלימוד הוא לא מצד התגברות רגש האבלות וההשתדלות לתקן החיסרון דחורבן בית-המקדש, אלא (גם לולי החורבן) מצד הכוסף והשתוקקות להמעלה והשלמות דבית-המקדש השלישי.. ועוד ועיקר - שהלימוד הוא מתוך ידיעה והכרה בוודאות גמורה שאין זה "הלכתא למשיחא", כי אם, '''הלכה למעשה בפועל ברגע שלאחרי-זה''', כיוון ש"מקדש העתיד שאנו מצפין בנוי ומשוכלל (כבר עתה למעלה, ותכף) יגלה ויבוא משמים" '''ברגע כמימרא'''!}}. ===הענינים הנלמדים=== על פי הוראת הרבי, הלימוד מתרכז בעיקר בעניני בית המקדש כפי שהם מופיעים בתורה שבכתב: בפרשות העוסקות בבנין [[המשכן]] ובכלים בספר שמות (פרשיות תרומה-פקודי){{הערה|1=משיחת י"ז תמוז תשד"מ. וראה באריכות ב[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15998&st=&pgnum=161 לקוטי שיחות חלק כ"א שיחת תרומה א'] אודות הצורך והמעלה בלימוד אודות המשכן, למרות שבניין המשכן היה רק ארעי ופרטיו לא נצרכים במקדש לדורות. וראה בהערה 39 שם.}}, ובספר יחזקאל בנבואה אודות צורת [[בית המקדש השלישי]] (פרקים מ-מג). וכן בתורה שבעל פה: במסכתות {{קח|מסכת |תמיד}} ו{{קח|מסכת |מידות}}, ובהלכות בית הבחירה ל[[רמב"ם]]. כמו כן הוסיף הרבי והורה ללמוד את עניני המקדש כפי שנתבארו ב[[תורת החסידות]], ובמיוחד בדרושי [[אדמו"ר הצמח צדק]] שמחבר את [[תורת הנגלה]] עם [[תורת החסידות]]{{הערה|שיחת [[ט"ו תמוז]] [[תשמ"ט]] - שהייתה שנת המאתיים להולדת הצמח צדק (התוועדויות ח"ד ע' 37).}}. ===הוראות נוספות=== *לעסוק בלימוד זה גם עם ילדים, ולהראות להם ציורים אודות צורת הבית המעוררים בהם חשק מיוחד{{הערה|1=שיחת כ"ד תמוז תשל"ו (שיחו"ק שם ע' 485, הובא בתרגום לעברית בקובץ הנ"ל שם).}}. וכן עם הילדים הנמצאים במחנות קיץ{{הערה|1=שיחת [[שבעה עשר בתמוז]] (נדחה) [[תשמ"ח]] ([http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15983&st=&pgnum=69&hilite= התוועדויות ח"ד ע' 50]).}}. *לפעול על יהודים נוספים לעסוק בלימוד זה - אפילו יהודים שאינם יודעים אל"ף-בי"ת של יהדות, ויהודים שאינם מבינים לשון הקודש וצריכים לתרגם את עניני בית המקדש עבורם לשפות אחרות{{הערה|1=שיחת ש"פ מטות מסעי [[תשמ"א]] ([http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4629&st=&pgnum=267&hilite= שיחו"ק ח"ד ע' 243] ואילך. הובא בתרגום לעברית בקובץ הנ"ל ע' 15).}}. *לקשר את הלימוד גם עם נתינת צדקה{{מקור}}. *בשנים שבהן [[שבעה עשר בתמוז]] חל בשבת, ישנם צדדים לכאן ולכאן האם יש לעסוק בשבת זו בלימוד עניני בית המקדש: בשנת [[תשמ"ה]] אמר הרבי שאין ללמוד בשבת זו את עניני בית המקדש, כיוון ששבת דוחה את הענינים הבלתי-רצויים, ויש לשלול את המחשבה שמא עושים כך בגלל ענין בלתי-רצוי. בשנת [[תשמ"ח]] אמר הרבי שיש מקום לעסוק בלימוד זה גם בשבת זו, כיון שהלימוד הוא חלק מהענין '''הטוב''' שבי"ז תמוז. בשנת [[תנש"א]] השאיר הרבי את הענין בספק האם יש לעסוק בלימוד זה בשבת או להתחיל מיום ראשון. כמו כן, הרבי הדגיש שלימוד עניני בית המקדש ב'ימי בין המצרים', הוא רק לאחר הענין הפשוט של לימוד ההלכות של ימים אלו ב[[שולחן ערוך]], הקודם בחשיבותו ללימוד עניני המקדש{{הערה|1=שיחת ראש חודש מנחם אב תשמ"ח ([http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15983&st=&pgnum=97&hilite= התוועדויות ח"ד ע' 78]).}}. ===הלימוד בשאר ימות השנה=== למרות שהתקנה בתחילתה הייתה לעסוק בלימוד זה ב'ימי בין המצרים', במשך השנים הרחיב הרבי את התקנה גם לזמנים נוספים: *בשנת [[תשמ"ט]] ביקש הרבי שבימים בהם לומדים את פרשיות [[תרומה]] ו[[תצוה]] העוסקות בנושא [[המשכן]], ילמדו בנוסף לפירוש [[רש"י]] (הנלמד במסגרת שיעורי ה[[חת"ת]]) גם ממדרשי חז"ל על הפרשה{{הערה|שיחת ש"פ משפטים תשמ"ט (סה"ש ח"א ע' 252).}}. *בשנת [[תשנ"ב]] התבטא הרבי שגם ב[[צום גדליה]] ישנו ענין מיוחד לעסוק בלימוד עניני בית המקדש{{הערה|שיחת צום גדליה תשנ"ב.}}. בנוסף התבטא הרבי בקשר ל[[לימוד עניני גאולה ומשיח]] שעליו לכלול גם את הלימוד בנושא בית המקדש{{הערה|דבר מלכות ש"פ תצא תנש"א סט"ו. ועוד.}}.
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף