עריכת הדף "
שיר של יום
"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
'''שיר של יום''' הוא מזמור תהילים הנאמר בכל יום לקראת סיום תפילת שחרית. המזמור נבחר בהתאם לשירת הלויים בבית המקדש בשעת הקרבת קרבן התמיד. ==מקורות בהלכה== כתב ה[[רמב"ם]]{{הערה|סדר תפילות השנה}} "נהגו העם לקרוא בכל יום אחר תחנונים שיר מזמור שהיו הלווים אומרים בבית המקדש באותו היום". ומקורו בדברי חז"ל בגמרא על המשנה בתמיד{{הערה|דף ל"ג ע"ב}}, המדברת בשיר שהלווים היו אומרים בכל יום במקדש: ביום ראשון – מזמור כ"ד בתהילים. ביום שני – מזמור מ"ח. ביום שלישי – מזמור פ"ב. ביום רביעי – מזמור צ"ד. ביום חמישי – מזמור פ"א. ביום שישי – מזמור צ"ג. בשבת – מזמור צ"ב. בספר [[ואני תפילתי]] מבואר שהטעם לאמירת ה'שיר של יום' בסיום התפילה לפני היציאה לעבודת היום, היא כדי להשרות על האדם שמחה של מצווה בעבודת השם. ==מנהגים== ===המזמורים שלפניו=== לפני שיר של יום נוהגים לומר מזמור פ"ו בתהילים, פסוקים מהנביאים ישעיה{{הערה|בית יעקב לכו ונלכה באור ה – מזמור ב פסוק ה}} ומיכה{{הערה|כי כל העמים ילכו איש בשם אלהיו ואנחנו נלך בשם ה אלוקינו לעולם ועד – מזמור ד פסוק ה}} מזמור קכ"ד בתהילים. מזמור פ"ו נזכר (והתבאר עניינו) כבר בטור{{הערה|סימן קלג}}, וכן התבאר בראשונים עניינם של 'בית יעקב' ו'שיר המעלות' – שהם בקשה שתתקבלנה תפילותינו{{הערה|סדר היום}}. על דרך הסוד התבאר עניינם בפרי עץ חיים{{הערה|שער קריאת התורה פ"ד}}, ובארוכה בשער הכולל{{הערה|פי"א סכ"ג}}. בדברי ימי חב"ד נזכר מזמור זה (פ"ו) בתגובת אדמו"ר הזקן לחקירת הממשלה, שם מזכיר מזמור זה כדוגמא של שינויי מנהגים בין קהילה לקהילה{{הערה|אגרות קודש אדמו"ר הזקן ח"ב ע' לא}}. בימים שאין אומרים [[תחנון]] נוהגים שלא לומר את מזמור פ"ו, אלא מתחילים מ'בית יעקב' (הפסוקים בישעיה ובמיכה). יש ימים שלא אומרים בכלל בית יעקב ומזמור קכ"ד, אלא ישר מתחילים "היום יום (פלוני) שבו היו הלווים אומרים בבית המקדש" והם: חגים (וחול המועד), שבת, ראש חודש וכל יום שאומרים בו מוסף. ===הפסוקים שאחריו (הושיענו)=== אחרי שיר של יום אומרים "הושיענו", והם פסוקי הסיום של ספרים רביעי ושני שבתהילים{{הערה|סיום מזמורים ק"ו, ע"ב}}, וביניהם את הפסוק האחרון במזמור קל"ה. ואולי{{הערה|סידור אדמו"ר הזקן עם הערות, ראסקין.}} הטעם לאמירת פסוקים אלו הוא בדומה למה שכתב המטה משה{{הערה|סימן נ"ד.}} על 'ברוך ה' לעולם' (שאומרים לפני "ויברך דוד") – שמספר התיבות בהם רומז על פי הסוד לקריאת שמע ולתפילת העמידה{{הערה|וראה גם במשנת חסידים, מסכת ירידת השפע פ"ג מ"ט.}}. בלוח היום יום{{הערה|כ"ה אדר א'}}מעיר הרבי ש"הושיענו אחר שיר של יום אומרים הן בחול הן בשבת יו"ט ראש השנה ויום הכיפורים". הערה זו באה לשלול את הטעות שהשתלשלה מהמודפס בסידור תורה אור, ש'מזמור שיר ליום השבת' מופיע שם מיד אחרי שחרית בלי 'הושיענו'{{הערה|וראה שער הכולל פי"א סכ"ו במקור מנהג הטעות לדלג הושיענו.}} ===קדיש יתום=== המנהג הוא לומר אחרי זה [[קדיש יתום]] (יהא שלמא). קדיש זה עניינו להעלות העשייה ביצירה{{הערה|פרי עץ חיים שער הקדישים סוף פ"א.}}. בענין הצורך והחיוב באמירת קדיש זה (ושאר הקדישים של סיום תפלת שחרית ישנו מכתב ארוך של הרבי{{הערה|אגרות קודש ח"י ע"שב ואילך, ונדפס בתהלים אהל יוסף יצחק' בסופו.}}, שמסקנתו היא שיש להשתדל לומר את כולם{{הערה|ובסיפורי חסידים ישנם כמה עדויות לכך שהרבי השתדל אפילו באמירת קדיש דרבנן שאחרי התהילים - ואפילו כ'''שלא''' היה חיוב.}}. מאידך גיסא, הדיוק לומר קדיש זה דווקא '''אחרי''' שיר של יום הוא, כדי '''למעט''' בקדישים שלא לצורך{{הערה|שער הכולל פי"א סכ"ט, וראה גם מכתב קודש הנ"ל הע' 459. ובשיח אחרון של פסח תשי"ט (אות ט ).}}. ==בתורת החסידות== בתורת החסידות מוסבר שענינו של 'שיר' הוא המשכה והעלאה, וכפי שאדמו"ר הזקן אמר שהדבר רמוז בלשון המשנה במסכת שבת "כל בעלי השיר יוצאים בשיר ונמשכים בשיר". התוכן של אמירת 'שיר של יום', הוא שבכל יום בשבוע ישנה המשכה בהתאם לענינו של אותו היום ולנבראים שנתהוו בו, וכיון שההמשכה היא בכל יום מצד ענינו, בלי קשר למועדים שחלים בו, לכן גם אמירת השיר של יום היא בכל יום מבלי הבדל האם הוא חל ביום חול או בחגים ובמועדים. באמירת שיר של יום של יום השבת נעשית העליה של כל ימי השבוע{{הערה|1=ראו [https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/15/3/14.htm שיחת יום ב' דראש השנה תשט"ז], [https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/5726-2/208/index.htm שיחת שבת פרשת פרה תשכ"ו], ועוד.}}. ==ראו גם== *[[שירת הלויים]] ==קישורים חיצוניים== * '''[https://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15788&st=&pgnum=136 'ובא לציון' בספר 'ואני תפילתי']''' {{הב}} *'''[https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=30450&st=&pgnum=210 בסידור עם הערות וציונים (רסקין)]''' {{הב}} {{תפילה}} {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:תפילה]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:הב
(
עריכה
)
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:ניווט קבוצות
(
עריכה
)
תבנית:קח
(
עריכה
)
תבנית:תפילה
(
עריכה
)
תבנית:תת קבוצה
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף