עריכת הדף "מלאך"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 3: | שורה 3: | ||
בניגוד לכוחות האלוקיים ב[[עולם האצילות]] ובעולמות שמעל עולם האצילות, אשר הנם מאוחדים עם הקב"ה, עד שלא נקראים בשם עולם, הרי שב[[עולמות בי"ע]] ישנו פירוד והתחלקות, ובעולמות אלו ישנם מלאכים. המלאכים נוצרו מן נפילת האורות ב[[שבירת הכלים]], שנפלו בבחינת חלקים נפרדים ושורשם מעולם התוהו. | בניגוד לכוחות האלוקיים ב[[עולם האצילות]] ובעולמות שמעל עולם האצילות, אשר הנם מאוחדים עם הקב"ה, עד שלא נקראים בשם עולם, הרי שב[[עולמות בי"ע]] ישנו פירוד והתחלקות, ובעולמות אלו ישנם מלאכים. המלאכים נוצרו מן נפילת האורות ב[[שבירת הכלים]], שנפלו בבחינת חלקים נפרדים ושורשם מעולם התוהו. | ||
עבודת המלאכים היא בבחינת [[רצוא ושוב]], עם זאת נקראים המלאכים "עומדים"{{הערה|בתיווך הדברים נאמר כי המלאכים אמנם מתעלים במדריגות (שזהו ענין הרצוא ושוב), אך הם נותרים לעולם באופן עבודה יחיד, כגון [[מיכאל]] ב[[אהבה]] ו[[גבריאל]] ב[[גבורה]], ואינם יכולים להחליף את סוג עבודתם ולכן הם "עומדים" תמיד בדרגתם.}}. | עבודת המלאכים היא בבחינת [[רצוא ושוב]], יחד עם זאת נקראים המלאכים "עומדים"{{הערה|בתיווך הדברים נאמר כי המלאכים אמנם מתעלים במדריגות (שזהו ענין הרצוא ושוב), אך הם נותרים לעולם באופן עבודה יחיד, כגון [[מיכאל]] ב[[אהבה]] ו[[גבריאל]] ב[[גבורה]], ואינם יכולים להחליף את סוג עבודתם ולכן הם "עומדים" תמיד בדרגתם.}}. | ||
==מלאכים ונשמות== | ==מלאכים ונשמות== | ||
[[נשמה|נשמות]] ישראל נמשכו מ[[פנימיות]] העולמות, ומלאכים נמשכו מחיצוניות העולמות. שוני זה [[משפיע]] גם עניינו של כל אחד ועבודתו. המשכת המלאכים הוא מחיצוניות העולמות, שנמשכו מ[[זיווג נשיקין]], בשונה מ[[נשמה|נשמות]] ישראל שנמשכו מבחינת [[זיווג גופני]] שהוא מפנימיות העולמות. ולכן, ה[[נשמה|נשמות]] הם בבחינת [[אדם]] שעומדים בבחינת קומה שלימה | [[נשמה|נשמות]] ישראל נמשכו מ[[פנימיות]] העולמות, ומלאכים נמשכו מחיצוניות העולמות. שוני זה [[משפיע]] גם עניינו של כל אחד ועבודתו. המשכת המלאכים הוא מחיצוניות העולמות, שנמשכו מ[[זיווג נשיקין]], בשונה מ[[נשמה|נשמות]] ישראל שנמשכו מבחינת [[זיווג גופני]] שהוא מפנימיות העולמות. ולכן, ה[[נשמה|נשמות]] הם בבחינת [[אדם]] שעומדים בבחינת קומה שלימה, לעומת המלאכים שהם בבחינת [[בהמה]]. ולכן נחלקו המלאכים למחנות, פני [[אריה]] ופני [[שור]] וכו'. שענין פני אריה הוא מלאכים הנמשכים מ[[ספירת החסד]], ועבודתם היא באהבה, ופני [[שור]] עבודתם היא ביראה. וענין זה הוא רק במלאכים, שאדם הוא בבחינת קומה שלימה, וכלול מעשר ספירות. | ||
==חילוקי דרגות== | ==חילוקי דרגות== | ||
ה[[רמב"ם]] בהל' יסוה"ת{{הערה|פ"ב ה"ז.}} מונה עשרה דרגות במלאכים ומציין את שמותיהם מלמעלה למטה: "חיות הקדש .. ואופנים ואראלים וחשמלים ושרפים ומלאכים ואלהים ובני אלהים וכרובים ואישים". | ה[[רמב"ם]] בהל' יסוה"ת{{הערה|פ"ב ה"ז.}} מונה עשרה דרגות במלאכים ומציין את שמותיהם מלמעלה למטה: "חיות הקדש .. ואופנים ואראלים וחשמלים ושרפים ומלאכים ואלהים ובני אלהים וכרובים ואישים". [[הרבי הריי"ץ]] במאמרו '[[כללי החינוך וההדרכה]]{{הערה|1=[https://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=38857&st=&pgnum=15&hilite= סה"ש תש"ג עמ' 219]}} מציין כי עשרה דרגות אלו "הן ה[[עשר ספירות]] מה[[חכמה]] עד ה[[מלכות]]". | ||
בפרטות יותר מוסברת ב[[תורת החסידות]] מהות ג' מהדרגות המנויות לעיל: | בפרטות יותר מוסברת ב[[תורת החסידות]] מהות ג' מהדרגות המנויות לעיל: | ||
שורה 23: | שורה 20: | ||
===חיות הקודש=== | ===חיות הקודש=== | ||
חיות הקודש הוא שמם של המלאכים העומדים ב[[עולם היצירה]] ועבודתם בבחינת [[אהבה]] ו[[יראה]] [[טבע]]יים שלא באה כתוצאה של ההתבוננות. חיות הקודש, יחד עם האופנים נושאים את הכיסא. | חיות הקודש הוא שמם של המלאכים העומדים ב[[עולם היצירה]] ועבודתם בבחינת [[אהבה]] ו[[יראה]] [[טבע]]יים שלא באה כתוצאה של ההתבוננות. חיות הקודש, יחד עם האופנים נושאים את הכיסא. | ||
===אופנים=== | ===אופנים=== | ||
שורה 35: | שורה 31: | ||
#מחנה מיכאל - מלאכים העובדים בבחינת אהבה ונמשכים הם מבחינת פני אריה שב[[מרכבה]]. | #מחנה מיכאל - מלאכים העובדים בבחינת אהבה ונמשכים הם מבחינת פני אריה שב[[מרכבה]]. | ||
#מחנה גבריאל - מלאכים העובדים בבחינת היראה ונמשכים הם מבחינת פני [[שור]] שבמרכבה. | #מחנה גבריאל - מלאכים העובדים בבחינת היראה ונמשכים הם מבחינת פני [[שור]] שבמרכבה. | ||
#מחנה רפאל. | #מחנה רפאל. | ||
#מחנה אוריאל. | #מחנה אוריאל. | ||
==מלאכים שונים== | ==מלאכים שונים== | ||
===גבריאל המלאך=== | ===גבריאל המלאך=== | ||
גבריאל הוא שמו של המלאך העומד בראש מחנה גבריאל, | גבריאל הוא שמו של המלאך העומד בראש מחנה גבריאל, שהם ה[[מלאכים]] העובדים בבחינת [[יראה]] ו[[פחד]]. מחנה גבריאל נמשך מ[[פני שור]] שבמרכבה, העומד לצד צפון, שהוא צד ה[[גבורה]]. | ||
[[הרבי המהר"ש]] מביא בספרו [[תורת שמואל]] תרכ"ט במאמר ד"ה מי כמוכה, שגבריאל | |||
(שמקומו כמו רוב המלאכים הוא ב[[עולם היצירה]]), תפקידו להעיר בחצות את ה[[צדיקים]] ב[[גן עדן]] על מנת שיתענגו ויהנו מ[[זיו השכינה]] שב[[גן עדן התחתון]] וב[[גן עדן העליון]] כו' | |||
תפקידו | וממנו [[משתלשל]] למטה יותר ב[[עולם הזה]] התחתון, התרנגול הגשמי. | ||
שגם התרנגול עניינו ותפקידו להעיר את ה[[אדם]] בחצות לילה. | |||
===מט"ט=== | ===מט"ט=== | ||
שורה 69: | שורה 65: | ||
===סנד"ל=== | ===סנד"ל=== | ||
'''סנד"ל''' הוא הקיצור המקובל לסנדלפו"ן, שהוא [[מלאך]] אשר אין הוגים את שמו. מבואר ב[[קבלה]] וב[[חסידות]] כי ענינו של [[סנד"ל]] הוא [[ו' קצוות]] של [[עולם העשייה]]. | '''סנד"ל''' הוא הקיצור המקובל לסנדלפו"ן, שהוא [[מלאך]] אשר אין הוגים את שמו. מבואר ב[[קבלה]] וב[[חסידות]] כי ענינו של [[סנד"ל]] הוא [[ו' קצוות]] של [[עולם העשייה]]. | ||
מט"ט וסנד"ל הם שני מלאכים אשר נתייחדו בשמותיהם. ענין [[מט"ט]] הוא [[ו' קצוות]] של [[עולם היצירה]], וסנד"ל הוא [[ו' קצוות]] של [[עולם העשייה]]. כן מבואר כי מט"ט וסנד"ל הם [[זעיר אנפין]] ו[[נוקבא]] של [[עולם הבריאה]], ומבואר כי ענין ה[[כרובים]] הוא [[מט"ט]] ו[[סנד"ל]]. | מט"ט וסנד"ל הם שני מלאכים אשר נתייחדו בשמותיהם. ענין [[מט"ט]] הוא [[ו' קצוות]] של [[עולם היצירה]], וסנד"ל הוא [[ו' קצוות]] של [[עולם העשייה]]. כן מבואר כי מט"ט וסנד"ל הם [[זעיר אנפין]] ו[[נוקבא]] של [[עולם הבריאה]], ומבואר כי ענין ה[[כרובים]] הוא [[מט"ט]] ו[[סנד"ל]]. |