9,389
עריכות
חב"דפדי פעיל (שיחה | תרומות) |
חב"דפדי פעיל (שיחה | תרומות) (הסרת קישורים עודפים, תיקון קישור לפירושונים) |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:תקנות דלאזני.jpg|250px|ממוזער|תקנות ליאזנא הא'{{הערה|נדפס ב[[אגרות קודש אדמו"ר הזקן, האמצעי והצמח צדק|אג"ק אדה"ז]] ([[קה"ת]], [[תש"מ]]. [[תשמ"ז]]. [[תשפ"א]]) ע' נג.}}]] | |||
'''תקנות ליאזנא''' הינן סדרת תקנות שפורסמו בזמן נשיאותו של [[אדמו"ר הזקן]], שנועדו להגביל את הגעתם של החסידים ל[[ליאזנא]]. | '''תקנות ליאזנא''' הינן סדרת תקנות שפורסמו בזמן נשיאותו של [[אדמו"ר הזקן]], שנועדו להגביל את הגעתם של החסידים ל[[ליאזנא]]. | ||
==הרקע לתקנות== | ==הרקע לתקנות== | ||
עד שנת [[תקל"ז]] היו רבי [[מנחם מנדל מהורודוק]], אדמו"ר הזקן, רבי [[אברהם מקאליסק]], ורבי [[יששכר בער מליובאוויטש]] נשיאי החסידות בליטא ורוסיה הלבנה. בתקל"ז עלו רבי מנחם מנדל מהורודוק ורבי | עד שנת [[תקל"ז]] היו רבי [[מנחם מנדל מהורודוק]], אדמו"ר הזקן, רבי [[אברהם מקאליסק (תלמיד המגיד ממזריטש)|אברהם מקאליסק]], ורבי [[יששכר בער מליובאוויטש]] נשיאי החסידות בליטא ורוסיה הלבנה. בתקל"ז עלו רבי מנחם מנדל מהורודוק ורבי אברהם מקאליסק לארץ ישראל, בתקופה ההיא הר' יששכר בער פרש מתפקידו והיה לחסיד של [[אדמו"ר הזקן]] כך שאדמו"ר הזקן ניהל לבדו את תנועת החסידות בליטא ורוסיה הלבנה{{הערה|מבוא ל[[אגרות קודש אדמו"ר הזקן]] (הוצאת [[תשע"ב]]) עמ' 41.}}. במשך שמונה שנים התפתחה החסידות לממדים עצומים ואלפי חסידים הגיעו מידי חודש להתדפק על דלתותיו של אדמו"ר הזקן, לבקש ממנו עצות ולקבל ממנו הדרכות בעבודת ה'. | ||
זרם החסידים שהלך והתגבר, הפך את קבלת החסידים ל[[יחידות]] פרטית למשימה בלתי אפשרית, וזקני החסידים התכנסו כדי לטכס עצה כיצד להפחית את עומס המבקשים להיכנס | זרם החסידים שהלך והתגבר, הפך את קבלת החסידים ל[[יחידות]] פרטית למשימה בלתי אפשרית, וזקני החסידים התכנסו כדי לטכס עצה כיצד להפחית את עומס המבקשים להיכנס ליחידות, ובסופו של דבר הוציאו רשימת תקנות מגבילות, שקיבלו את השם 'תקנות ליאזנא' מכיון שתוקנו כאשר התיישב אדמו"ר הזקן בליאזנה בשנת [[תקמ"ג]]{{הערה|שם עמ' 35.}}. | ||
בכלל, [[אדמו"ר הזקן]] אהב מאוד את הסדר, ודרש מחסידיו להיות מסודרים{{הערה|"ראשית דרכי החסידות היא עבודה בסדר והדרגה" (ספר השיחות [[ת"ש]] עמ' 152). "[[הבעל שם טוב]] היה מסוד, הרב [[המגיד ממעזריטש]] היה מדקדק על סדר, ורבנו הזקן לימד חסידים להיות מסודרים" (אגרות קודש [[אדמו"ר הריי"צ]] חלק ג' עמ' תד).}}, ודבר זה התבטא גם בכך שעודד את התקנות שפרסמו זקני החסידים, ודרש מהחסידים לנהוג על פיהם. | בכלל, [[אדמו"ר הזקן]] אהב מאוד את הסדר, ודרש מחסידיו להיות מסודרים{{הערה|"ראשית דרכי החסידות היא עבודה בסדר והדרגה" (ספר השיחות [[ת"ש]] עמ' 152). "[[הבעל שם טוב]] היה מסוד, הרב [[המגיד ממעזריטש]] היה מדקדק על סדר, ורבנו הזקן לימד חסידים להיות מסודרים" (אגרות קודש [[אדמו"ר הריי"צ]] חלק ג' עמ' תד).}}, ודבר זה התבטא גם בכך שעודד את התקנות שפרסמו זקני החסידים, ודרש מהחסידים לנהוג על פיהם. | ||
שורה 15: | שורה 16: | ||
*אין להגיע בחודשים חשון ו[[ניסן]] לליאזנא. | *אין להגיע בחודשים חשון ו[[ניסן]] לליאזנא. | ||
*קודם הכניסה אל הרבי ל[[יחידות]] יש לשכור דירה בעיר למשך שבועיים, ולעסוק בהכנה לכניסה ליחידות. | *קודם הכניסה אל הרבי ל[[יחידות]] יש לשכור דירה בעיר למשך שבועיים, ולעסוק בהכנה לכניסה ליחידות. | ||
*אין לאף אחד מהבאים לליאזנא להתארח על דעת עצמו, אלא רק באמצעות הממונה. | *אין לאף אחד מהבאים לליאזנא להתארח על דעת עצמו, אלא רק באמצעות הממונה. | ||
*כתיבת הפיתקה עם בקשת הברכה מהרבי, צריכה להתבצע בבית, קודם הנסיעה לליאזנא{{הערה|1=בספר 'מאה שערים' הובאה תקנה נוספת, שבהיות ורבו הטעויות סופרים ב'הנחות' של מאמרי ה[[דא"ח]] מאדמו"ר הזקן, כל אחד ואחד מהחסידים שמגיע לרבי מחוייב להביא יחד עימו את כל כתבי היד שברשותו, על מנת שאחיו של [[אדמו"ר הזקן]] יגיה אותם מטעויות, ובאם לא יביא את כתבי היד שברשותו - לא יניחו לו להיכנס ליחידות.}}. | *כתיבת הפיתקה עם בקשת הברכה מהרבי, צריכה להתבצע בבית, קודם הנסיעה לליאזנא{{הערה|1=בספר 'מאה שערים' הובאה תקנה נוספת, שבהיות ורבו הטעויות סופרים ב'הנחות' של מאמרי ה[[דא"ח]] מאדמו"ר הזקן, כל אחד ואחד מהחסידים שמגיע לרבי מחוייב להביא יחד עימו את כל כתבי היד שברשותו, על מנת שאחיו של [[אדמו"ר הזקן]] יגיה אותם מטעויות, ובאם לא יביא את כתבי היד שברשותו - לא יניחו לו להיכנס ליחידות.}}. | ||
שורה 24: | שורה 25: | ||
==ביטול תקנות ליאזנא== | ==ביטול תקנות ליאזנא== | ||
בתקנות שהתפרסמו בשנת תקנ"ו{{הערה|1=התקנות התפרסמו ביום שני [[כ"ז אדר ראשון]] תקנ"ו.}}, היו החמרות בחלק מההגבלות{{הערה|1=החסידים לא הורשו להגיע ב[[שבת]] חנוכה, כל אחד מהרוצים לנסוע לליאזנא צריך קודם לכן לשאול שלושה מזקני החסידים בעירו, ורק באם לא ימצאו תשובה לשאלתו יורשה לנסוע, ועוד.}}, אך באופן כללי ההגבלות הוקלו בהרבה, ובראשם - החסידים הורשו להגיע פעמיים בשנה. | בתקנות שהתפרסמו בשנת תקנ"ו{{הערה|1=התקנות התפרסמו ביום שני [[כ"ז אדר ראשון]] תקנ"ו.}}, היו החמרות בחלק מההגבלות{{הערה|1=החסידים לא הורשו להגיע ב[[שבת]] חנוכה, כל אחד מהרוצים לנסוע לליאזנא צריך קודם לכן לשאול שלושה מזקני החסידים בעירו, ורק באם לא ימצאו תשובה לשאלתו יורשה לנסוע, ועוד.}}, אך באופן כללי ההגבלות הוקלו בהרבה, ובראשם - החסידים הורשו להגיע פעמיים בשנה. | ||
לא נשתמרו בידינו עדויות עד כמה שמרו החסידים בהקפדה על קיום התקנות, אך מה שידוע לנו{{הערה|1=שיחות קודש תשי"ז, עמ' קמג.}} הוא, שביום השנה לשחרור וגאולת [[אדמו"ר הזקן]] ממאסרו, ב[[י"ט כסלו - חג הגאולה|י"ט כסלו]] תק"ס - כבר בטלו לחלוטין{{הערה|בספר [[תולדות חב"ד ברוסיה הסובייטית]] מייחס הרב [[שלום דובער לוין]] את ביטול התקנות, לכך שאז החל הסכסוך בין [[אדמו"ר הזקן]] לרבי [[אברהם מקאליסק]], והיו שהפסיקו להכיר בו כנשיא החסידות הכללית אלא נשיאה של תנועת חב"ד בלבד, וממילא מספר החסידים שנסעו אליו ירד.}}. | לא נשתמרו בידינו עדויות עד כמה שמרו החסידים בהקפדה על קיום התקנות, אך מה שידוע לנו{{הערה|1=שיחות קודש תשי"ז, עמ' קמג.}} הוא, שביום השנה לשחרור וגאולת [[אדמו"ר הזקן]] ממאסרו, ב[[י"ט כסלו - חג הגאולה|י"ט כסלו]] תק"ס - כבר בטלו לחלוטין{{הערה|בספר [[תולדות חב"ד ברוסיה הסובייטית]] מייחס הרב [[שלום דובער לוין]] את ביטול התקנות, לכך שאז החל הסכסוך בין [[אדמו"ר הזקן]] לרבי [[אברהם מקאליסק (תלמיד המגיד ממזריטש)|אברהם מקאליסק]], והיו שהפסיקו להכיר בו כנשיא החסידות הכללית אלא נשיאה של תנועת חב"ד בלבד, וממילא מספר החסידים שנסעו אליו ירד.}}. | ||
== ראו גם == | == ראו גם == | ||
* [[אגרות קודש אדמו"ר הזקן, האמצעי והצמח צדק|אגרות קודש אדמו"ר הזקן]] ([[קה"ת]], [[תש"מ]]. [[תשמ"ז]]. [[תשפ"א]]) ע' נג; ע' עה. | |||
* אגרות קודש אדמו"ר הזקן (קה"ת, תש"מ. תשמ"ז. תשפ"א) ע' נג | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:אדמו"ר הזקן]] | [[קטגוריה:אדמו"ר הזקן]] | ||
[[קטגוריה:נסיעה לרבי]] | [[קטגוריה:נסיעה לרבי]] |
עריכות