31,038
עריכות
(הפניה לדף ספר התניא#אגרת הקודש) |
(הוספת ערך) תגית: הסרת הפניה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
# | '''אגרת הקודש''' הוא החלק הרביעי ב[[ספר התניא]], הכולל 32 אגרות כלליות ששיגר [[אדמו"ר הזקן]] לחסידים, וכמחצית מהן עוסקות במעלת ה[[צדקה]]. חלק זה של אגרת הקודש יחד עם ה[[קונטרס אחרון - ספר התניא|קונטרס אחרון]], צורף לתניא לראשונה על ידי בני אדמו"ר הזקן רק במהדורה שהודפסה כשנה לאחר הסתלקותו, והם אלו שבחרו את 32 האגרות מתוך 200 המכתבים המצויים בידינו. | ||
==הרחבה== | |||
התניא הודפס לראשונה בשנת תקנ"ז (1976), אך ללא שני החלקים האחרונים 'אגרת הקודש' ו'[[קונטרס אחרון - ספר התניא|קונטרס אחרון]]'. רק בשנה שאחרי הסתלקות [[אדמו"ר הזקן|רבינו הזקן]] הדפיסו בניו{{הערה|[[רבי דובער שניאורי (אדמו"ר האמצעי)|רבינו האמצעי]], [[חיים אברהם שניאורי|ר' חיים אברהם]] [[משה שניאורי|ור' משה]].}} את התניא פעם נוספת{{הערה|הייתה זו ההוצאה לאור השמינית, 17 שנים לאחר הדפוס הראשון.}}, והוסיפו לו את שני החלקים האחרונים. | |||
בהקדמה לספר התניא, מעידים בניו של אדמו"ר הזקן שאגרות אלו נכתבו בכתב יד קדשו ובלשונו הקדוש של רבנו הזקן, והשם "אגרת הקודש" ניתן, מפני שרוב הסימנים שבחלק זה, הם אגרות שנשלחו על ידי רבנו הזקן אל החסידים "להורות לעם ה' הדרך ילכו בה והמעשה אשר יעשון", ובגלל זה מצאו לנכון לצרף אגרות קודש אלו לספר ה"תניא". | |||
הרבי מדגיש שאף שצירוף אגרות אלו לא נעשה על ידי אדמו"ר הזקן עצמו, כיון שאדמו"ר האמצעי הוא חלק מ'בני המחבר' שצירפו זאת, והוא הרי היה 'ממלא מקומו', שהפירוש בממלא מקום הוא שממלא את כל המקום כלומר שזהו המשך אחד, כך אכן נקבע לדורות שהלימוד בתניא כולל את אגרת הקודש, שנחשבים לחלק אחד ממש עם התניא{{הערה|1=[וראו [https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/5723-1/231/index.htm שיחת פרשת וישלח י"ח כסלו תשכ"ג].}}. | |||
בשנים הבאות נמשכו השינויים מדפוס לדפוס{{הערה|כפי שניתן ללמוד מרשימת הדפוסים הנמצאת בסוף התניא.}}, ורק בשנת תר"ס (103 שנים לאחר הדפוס הראשון) - כשהדפיס [[רבי שלום דובער שניאורסון (אדמו"ר הרש"ב)|הרבי הרש"ב]] את התניא לטובת הישיבה - "נחתם" ונתקדש התניא בצורתו הסופית המוכרת לנו. | |||
אחד השינויים המשמעותיים ביותר [[אשר גרוסמן#הגהת והדפסת התניא|בדפוס תר"ס]] היה הוספת 2 אגרות קודש (שלא "זכו" לסימן משלהן אלא צורפו לאגרות שכבר היו): [[אגרת הקודש - סימן י"ט|האותיות הנגלות לנו]] התווספה לסימן י"ט, [[אגרת הקודש - סימן כ"ב|ומגודל טרדותי]] צורפה לסימן כ"ב. | |||
עד היום הגיעו לידינו קרוב ל-200 אגרות שכתב רבינו הזקן{{הערה|רובן ככולן נאספו בספר [[אגרות קודש (אדמו"ר הזקן)|אגרות קודש]] של רבינו הזקן.}} (רובן המכריע [[מכתב כללי|מכתבים כלליים]]), אך רק 32 מתוכן נבחרו ע"י בני הגאון המחבר להכנס לתניא{{הערה|ו5 נוספו בשנים מאוחרות יותר: שני מכתבים הוכנסו בחלק [[אגרת הקודש]], ו-3 ב[[קונטרס אחרון]].}} עןד ראוי לציין, כי כמחצית מהאגרות (15 מתוך 32) עוסקות ב[[צדקה]], ובכל אגרת מוסברת מעלה אחרת. | |||
מעיון בתוכן האגרות נראה, שעשרים וששה מהם נכתבו לכתחילה כאגרת, ושישה מתוכן, נכתבו ככל הנראה לכתחילה כביאור בחסידות (ולא כאגרת){{הערה|הסימנים: טו. יח. יט. כ. כו. כט.}}. | |||
13 מהאגרות שבספר התניא, נדפסו רק באופן חלקי, וההשלמות שלהן נדפסו ב[[אגרות קודש אדמו"ר הזקן]]. | |||
===קונטרס אחרון=== | |||
{{ערך מורחב|ערך=[[קונטרס אחרון - ספר התניא]]}} | |||
בכמה מהמהדורות, נקרא גם הקונטרס אחרון בשם אגרת הקודש, וגם לאחר שחילקו אותו במהדורות הבאות והוא נדפס עם כותרת נפרדת, נחשב בכמה מקומות יחד עם אגרת הקודש ל'חלק רביעי' של התניא{{הערה|1=לקוטי תורה ויקרא א, ג, ועוד. ספר השיחות תש"א עמוד 142. הערות מהרבי על שם הספר ושם חלקיו, נדפס בסוף ספר התניא, אחרי רשימת 'דפוסי תניא'. ושם, שככל הנראה אדמו"ר הצמח צדק עצמו סימן את הקונטרס אחרון כהמשך לאגרת הקודש, סימנים לג, לד, ואילך (כפי שמזכיר הרבי גם ב[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/10/13/index.htm שיחת שבת בראשית תשי"ד]).}}. | |||
==תוכן האגרות== | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן א'|סימן א' - פותחין בברכה]]''' - לימוד תורת הנגלה הוא עניין 'סגולי' הנותן את הכח לכל עבודת ה', ועיקר עבודת השם הפנימית הוא בתפילת שחרית, ולכן צריך להתפלל במתינות (נכתבה בשלושה חלקים בהפרשי זמן). | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן ב'|סימן ב' - קטונתי מכל החסדים]]''' - נכתבה לאחר [[מאסר וגאולת אדמו"ר הזקן|שחרורו של אדמו"ר הזקן מהמאסר]], כשהוא מודה לקב"ה בביטול על חסדיו, ומבקש מהחסידים לנהוג עם [[המתנגדים]] בשפלות. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן ג'|סימן ג' - וילבש צדקה כשריון]]''' - הצדקה גדולה מכל המצוות כיון שפועלת גם בעולם הזה, והשפע הגשמי לאדם תלוי בצדקה שהוא נותן. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן ד'|סימן ד' - אין ישראל נגאלין אלא בצדקה]]''' - הצדקה מועילה גם לפדיית הנפש מהגלות הרוחנית. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן ה'|סימן נ' - ויעש דוד שם]]''' - צדקה איננה עניין פרטי המשפיע על האדם בלבד, אלא בה תלוי קיום העולם הגשמי. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן ו'|סימן ו' - זורע צדקה שכר אמת - תתן אמת ליעקב]]''' - צדקה לא רק מגלה את פנימיות הלב אלא מסוגלת להביא לאהבה בתענוגים. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן ז'|סימן ז' - אשרינו מה טוב חלקינו ומה נעים גורלנו]]''' - בכללות חייב כל אחד בכל המצוות, אבל בפרטיות לכל דור העבודה המיוחדת לו, ובפרטי פרטיות לכל אחד ואחת העבודה המיוחדת לו לשמה ירדה נשמתו הפרטית לעולם. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן ח'|סימן ח' - זורע צדקות מצמיח ישועות]]''' - משמעות ה'צמיחה' שעל ידי 'זריעת' הצדקה והיחס בין הזרע והצמיחה העולה ממנו, במשל ובנמשל (שרק '''מעורר'' את כח הצומח הנמצא '''כבר'' בארץ). | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן ט'|סימן ט' - אהובי אחיי]]''' - על ידי הצדקה מתקשר יהודי לקב"ה לא רק בשעת עבודתו ב"תחום הקדושה" אלא כל היום כולו. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן י'|סימן י' - חסדי ה' כי לא תמנו]]''' - מעלת הצדקה בנוגע לחוטאים, שמסייעת לתשובה, ועבור זה נצרכת ווקא נתינת צדקה בלי הגבלה. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן י"א|סימן י"א - להשכילך בינה]]''' - תביעה שהאדם לא יהיה מונח בגשמיות, ועד שאפילו חסרון דברים המוכרחים (בנים בריאות ופרנסה) לא יהיה נוגע לו כלל. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן י"ב|סימן י"ב - והיה מעשה הצדקה שלום]]''' - ביאור ההבדל בין מעשה הצדקה לבין עבודתה, שצדקה מועילה גם לעבודת הבירורים. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן י"ג|סימן י"ג - מה רב טובך אשר צפנת ליראיך]]''' - מבאר מדוע גם מי שכל הסיבות לעיל לא שייכות אצלו, הנה מצד החסד הבלתי מוגבל הצפון גם אצל "יראיך" - גם הוא צריך לתת צדקה בהרחבה (השלמת האגרת נדפסה באגרות קודש אדמו"ר הזקן). | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן י"ד|סימן י"ד - לעורר את האהבה הישנה]]''' - ההכרח להוסיף בנתינת הצדקה מזמן לזמן. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן ט"ו|סימן ט"ו - להבין משל ומליצה דברי חכמים וחידותם]]''' - ידיעת עניין ה[[ספירות]] היא מצווה רמה ונשאה המביאה ללב שלם, והוא היסוד לקיום אמיתי ופנימי של כל תרי"ג המצוות. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן ט"ז|סימן ט"ז - אהובי אחיי ורעיי אשר כנפשי]]''' - החובה גם על מי שכבר נתן צדקה כדרוש, להוסיף בנתינה כאשר חבריו נמנים לתת צדקה. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן י"ז|סימן י"ז - רחבה מצוותך מאד]]''' - המשכת הגילוי ד[[סובב על עלמין]] על ידי הצדקה. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן י"ח|סימן י"ח - מה יפית ומה נעמת אהבה בתענוגים]]''' - ביאור הגילויים שבתחיית המתים, [[אהבה בתענוגים]] ו[[אהבה המסותרת]]. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן י"ט|סימן י"ט - עוטה אור כשלמה {{*}} האותיות הנגלות לנו]]''' - התורה כלולה מפנימיות וחיצוניות הנקראים "אור" ו"שמלה" והיא הכלי המחבר את המעלה עם המטה (האגרת הנוספת שצורפה לסימן זה, 'האותיות הנגלות לנו', מבארת כיצד מתבטא עניין זה בנפש האדם באותיות המחשבה ואותיות הדיבור). | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן כ'|סימן כ' - איהו וחיוהי]]''' - גם בדברים הגשמיים עצמם יש מעלה נפלאה: שדוקא התהוותם היא מהקדוש ברוך הוא עצמו (אגרת זו כתב אדמו"ר הזקן בימים שלפני הסתלקותו, והיא פתחה אצל החסידים מעיינות חדשים של חיות בקיום מצוות מעשיות). | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן כ"א|סימן כ"א - כמשפט לאוהבי שמו]]''' - נתינת הצדקה בזריזות, וחלוקת הנתינה לנתינות מעטות רבות. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן כ"ב|סימן כ"ב - מאהבה מסותרת תוכחה מגולה {{*}} מגודל טרדותי]]''' - איסור לשאול ולבקש מהרבי על גשמיות, והיסודות להצלחה בעבודת השם באמצעות רצון ח זק ותקיף, ואהבת ישראל. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן כ"ג|סימן כ"ג - בגזירת עירין]]''' - החיוב, הזכות והמעלה של לימוד ברבים, ומצד שני את גודל חומרתם של דברים בטלים לפני התפילה או אחריה. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן כ"ד|סימן כ"ד - אהובי אחיי]]''' - חומרת המדבר במהלך התפילה, שהוא כעובד עבודה זרה ומגלה קלונו של המלך, וצריך לשבת על הארץ ולבקש מחילה. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן כ"ה|סימן כ"ה - להבין אמרי בינה]]''' - אגרת המוכיחה למתנגדים בעיר [[וילנא]] את טעויותיהם בהבנת דברי [[הבעל שם טוב]] בנוגע להשראת השכינה גם בקליפות וענין ההשגחה פרטית, וביאור כיצד הם מיוסדים ומבוססים על דברי האריז"ל ודברי חז"ל, והחולק על הבעל שם טוב, ככופר בתורה. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן כ"ו|סימן כ"ו - והמשכילים יזהירו כזהר הרקיע]]''' - ביאור תכלית עבודת הבירורים להעלות את הניצוצות שנעלמו בקליפות. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן כ"ז|סימן כ"ז - אהובי אחיי {{*}} צדיקא דאתפטר]]''' - חיי הצדיק אינם בשריים אלא רוחניים, ולכן אין הסתלקותו מפרידה אותו ממקושריו, ואדרבה: אחר הסתלקותו יכולים תלמידו להתקרב אליו יותר. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן כ"ח|סימן כ"ח - למה נסמכה מיתת מרים לפרשת פרה]]''' - אגרת נחמה שכתב אדמו"ר הזקן למחותנו רבי לוי יצחק מברדיטשוב לנחמו על פטירת בנו, הצדיק רבי מאיר מפיקוב. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן כ"ט|סימן כ"ט - אשת חיל עטרת בעלה]]''' - ביאור מעלת התורה שבעל פה שהיא למעלה מתורה שבכתב וכן למעלה ממצוות מעשיות, ועד שחז"ל קראו ללימוד ההלכות "תגא" - הכתר של התורה! | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן ל'|סימן ל' - כל הרגיל לבוא לבית הכנסת]]''' - נתינת הצדקה ברצון הטוב וסבר פנים יפות. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן ל"א|סימן ל"א - נודע בשערים בעלה]]''' - מעלת אהבת ישראל ודיבור חברים, כמו שקלקול בזרימת הדם בגוף פועל חולי בגוף כולו. שנאת חינם גורמת לגלות השכינה, ובאהבת ישראל תלויה הגאולה. | |||
*'''[[אגרת הקודש - סימן ל"ב|סימן ל"ב - ברך ה' חילם]]''' - מעלת הצדקה והחסד שעושים ישראל בזמן הגלות. | |||
{{הערות שוליים}} | |||
[[קטגוריה:ספרי אדמו"ר הזקן]] | |||
[[קטגוריה:ספר התניא]] |
עריכות