285
עריכות
אין תקציר עריכה תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
אין תקציר עריכה |
||
(11 גרסאות ביניים של משתמש אחר אחד אינן מוצגות) | |||
שורה 2: | שורה 2: | ||
|שם=יחיאל מיכל אפשטיין | |שם=יחיאל מיכל אפשטיין | ||
|כינוי= בעל הערוך השולחן | |כינוי= בעל הערוך השולחן | ||
|תמונה= | |תמונה=ערוך השולחן.JPG | ||
|תיאור= | |תיאור= | ||
|תאריך לידה=[[כ' בשבט]] [[תקפ"ט]] | |תאריך לידה=[[כ' בשבט]] [[תקפ"ט]] | ||
שורה 30: | שורה 30: | ||
רבי יחיאל מיכל חיבר חיבר את הספר "ערוך השולחן" על ארבעת חלקי השולחן ערוך. | רבי יחיאל מיכל חיבר חיבר את הספר "ערוך השולחן" על ארבעת חלקי השולחן ערוך. | ||
ייעוד הספר "ערוך השולחן" דומה למטרת ספר התשתית של ה"שולחן ערוך" - ה"בית יוסף" - לפסוק ולסדר את ההלכה הנוהגת בזמן הגלות כולה מן המשנה והתלמוד ועד הדיונים של הפוסקים האחרונים. בכך, שם הספר רומז למגמתו להיות "שולחן ערוך" מעודכן | ייעוד הספר "ערוך השולחן" דומה למטרת ספר התשתית של ה"שולחן ערוך" - ה"בית יוסף" - לפסוק ולסדר את ההלכה הנוהגת בזמן הגלות כולה מן המשנה והתלמוד ועד הדיונים של הפוסקים האחרונים. בכך, שם הספר רומז למגמתו להיות מעין "שולחן ערוך" מעודכן. | ||
בהקדמה לספר, כותב הרב אפשטיין: "בו יבואר כל הדינים וההלכות הכתובים בשולחן ערוך... עם כל הדינים המפוזרים בספרי האחרונים. וכל דין ודין ביארתי במקומו בטעמו בעזרת השם יתברך, על פי הצעות וראיות מגדולי הפוסקים"... | |||
בנוסף להלכות, בספר גם מובאים הרבה ממנהגי קהילות ליטא בתקופתו של הרב אפשטיין. | |||
מאחר ש"ערוך השולחן" נכתב על פי סדר ה"שולחן ערוך", הוא עוסק כמוהו במצוות התקפות בזמן הזה בלבד, ונעדרים ממנו נושאים רחבים של דינים התלויים בארץ ישראל ובבית המקדש, כמו זרעים, קדשים, טומאה וטהרה, נזירות, ערכין וחרמין, סנהדרין, ממרים, מלכים, שקלים וקדוש החודש. | מאחר ש"ערוך השולחן" נכתב על פי סדר ה"שולחן ערוך", הוא עוסק כמוהו במצוות התקפות בזמן הזה בלבד, ונעדרים ממנו נושאים רחבים של דינים התלויים בארץ ישראל ובבית המקדש, כמו זרעים, קדשים, טומאה וטהרה, נזירות, ערכין וחרמין, סנהדרין, ממרים, מלכים, שקלים וקדוש החודש. | ||
נושאים אלו נכנסו לספרו הבא של הרב אפשטיין - "ערוך השולחן העתיד" שנדפס רק לאחר פטירתו. | נושאים אלו נכנסו לספרו הבא של הרב אפשטיין - "ערוך השולחן העתיד" {{הערה|ראו דברי הרבי אודות ספר זה בהתוועדויות תשמ"ה, חלק ה, עמ' 2669 בתחילתו.}} שנדפס רק לאחר פטירתו. | ||
ב"ערוך השולחן" מביא | ב"ערוך השולחן" מביא הרב אפשטיין פעמים רבות את דברי אדמו"ר הזקן בשולחן ערוך הרב, ומכנהו בשם "הגר"ז" (הגאון רבי זלמן). | ||
נפטר בנובהרדוק בכ"ב [[אדר]] ב' [[תרס"ח]]. | נפטר בנובהרדוק בכ"ב [[אדר]] ב' [[תרס"ח]]. | ||
שורה 53: | שורה 53: | ||
ר' [[יהושע מונדשיין]] טען{{הערה|[http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=785 מקור ברוך - מקור הכזבים].}} שהדבר אינו מתאים כלל עם המציאות - מכיון שלדברי ר' ברוך{{הערה|1=עמ' 1234.}} הביקור היה לאחר [[תר"כ]] ואילך{{הערה|1="בתחילת שנות השלשים למאה זו, למניננו", לשונו של המקור ברוך.}}, ואדמו"ר הצ"צ נפטר ב[[חודש ניסן]] תרכ"ו, אחרי שהיה חולה יותר משש שנים רצופות{{הערה|שם=בית רבי|'בית רבי', ג, פרק ו, ומקורו במכתבו של האדמו"ר מקאפוסט נכד הצ"צ.}}, מאז חודש כסלו תר"כ{{הערה|שם=בית רבי}}. בשנת תרכ"א או תרכ"ב נפטרה אשתו הרבנית, "ומאז היה סגור ומסוגר ולא היה רוצה שיסעו אליו... ומעט מזעיר היה שהיה מכניסם לחדרו על יחידות... וגם הדא"ח שהיה אומר בשנים אלו היה קשה לשמוע ולהבין מחמת חלישותו"{{הערה|שם=בית רבי}}. בנוסף, פרטים רבים בתיאורו של ר' ברוך אינם מתאימים למציאות. | ר' [[יהושע מונדשיין]] טען{{הערה|[http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=785 מקור ברוך - מקור הכזבים].}} שהדבר אינו מתאים כלל עם המציאות - מכיון שלדברי ר' ברוך{{הערה|1=עמ' 1234.}} הביקור היה לאחר [[תר"כ]] ואילך{{הערה|1="בתחילת שנות השלשים למאה זו, למניננו", לשונו של המקור ברוך.}}, ואדמו"ר הצ"צ נפטר ב[[חודש ניסן]] תרכ"ו, אחרי שהיה חולה יותר משש שנים רצופות{{הערה|שם=בית רבי|'בית רבי', ג, פרק ו, ומקורו במכתבו של האדמו"ר מקאפוסט נכד הצ"צ.}}, מאז חודש כסלו תר"כ{{הערה|שם=בית רבי}}. בשנת תרכ"א או תרכ"ב נפטרה אשתו הרבנית, "ומאז היה סגור ומסוגר ולא היה רוצה שיסעו אליו... ומעט מזעיר היה שהיה מכניסם לחדרו על יחידות... וגם הדא"ח שהיה אומר בשנים אלו היה קשה לשמוע ולהבין מחמת חלישותו"{{הערה|שם=בית רבי}}. בנוסף, פרטים רבים בתיאורו של ר' ברוך אינם מתאימים למציאות. | ||
לדבריו, מגמתו של ה'מקור ברוך' ברורה: פסקיו של אביו כלל וכלל לא היו מקובלים בקהל חסידים, ובכך שהוא בדה את הסיפור אודות הקירובים העצומים מצד הצ"צ, ואשר ממנו קיבל את דרכי ההוראה שלא סר מהם כל ימיו, ועוד קיבל ממנו פרטים וכללים בלימוד הקבלה(!) - היה ה'מקור ברוך' סבור שעל ידי זה תשתנה תדמיתו של אביו בעיני הציבור. | לדבריו, מגמתו של ה'מקור ברוך' ברורה: פסקיו של אביו כלל וכלל לא היו מקובלים בקהל חסידים{{הערה|אבל ראו במאמרו של ר' איתם הנקין, "ר' יחיאל מיכל עפשטיין ו'הצמח צדק' בעדשת הספר 'מקור ברוך'", בעמ' 213-208, מה שכתב שם בזה. קישור למאמר בהערה 16 לקמן.}} , ובכך שהוא בדה את הסיפור אודות הקירובים העצומים מצד הצ"צ, ואשר ממנו קיבל את דרכי ההוראה שלא סר מהם כל ימיו, ועוד קיבל ממנו פרטים וכללים בלימוד הקבלה(!) - היה ה'מקור ברוך' סבור שעל ידי זה תשתנה תדמיתו של אביו בעיני הציבור. | ||
במאמר תגובה מאת ר' איתם הנקין הי"ד,{{הערה|חוקר תורני, לא חסידי (דתי לאומי), צאצא תלמידו של רבי יחיאל מיכל עפשטיין, בעל "ערוך השולחן", אביו של ה"מקור ברוך".}} נטען לאמינות סיפור מפגש אביו של בעל ה"מקור ברוך"{{הערה|רבי יחיאל מיכל עפשטיין, בעל "ערוך השולחן".}} עם אדמו"ר הצמח-צדק, וכי על אף הבעיות בחיבוריו של המחבר לא ניתן לפסול אותם באופן קטגורי, אלא יש לבור בהם את המוץ מן התבן. כראיה לשיטתו אודות אמינות המחבר, טוען החוקר שישנה אי-הלימה בין אי-אמינות מוחלטת, כזו הנטענת במאמרו של מונדשיין, לבין כך שנראה כי רבותינו נשיאינו ראו בספרו האחר של המחבר, פירוש "תורה תמימה", ספר שראוי להגות בו.{{הערה|ר' יחיאל מיכל עפשטיין ו'הצמח צדק' בעדשת הספר 'מקור ברוך', {{היברובוקס|איתם הנקין|עלוני ממרא גיליון מספר 123|49203|חורף תשע"א, ישיבת ניר, קריית-ארבע|עמוד=189}}}} | במאמר תגובה מאת ר' איתם הנקין הי"ד,{{הערה|חוקר תורני, לא חסידי (דתי לאומי), צאצא תלמידו של רבי יחיאל מיכל עפשטיין, בעל "ערוך השולחן", אביו של ה"מקור ברוך".}} נטען לאמינות סיפור מפגש אביו של בעל ה"מקור ברוך"{{הערה|רבי יחיאל מיכל עפשטיין, בעל "ערוך השולחן".}} עם אדמו"ר הצמח-צדק, וכי על אף הבעיות בחיבוריו של המחבר לא ניתן לפסול אותם באופן קטגורי, אלא יש לבור בהם את המוץ מן התבן. כראיה לשיטתו אודות אמינות המחבר, טוען החוקר שישנה אי-הלימה בין אי-אמינות מוחלטת, כזו הנטענת במאמרו של הרב מונדשיין, לבין כך שנראה כי רבותינו נשיאינו ראו בספרו האחר של המחבר, פירוש "תורה תמימה", ספר שראוי להגות בו.{{הערה|ר' יחיאל מיכל עפשטיין ו'הצמח צדק' בעדשת הספר 'מקור ברוך', {{היברובוקס| הרב איתם הנקין|עלוני ממרא גיליון מספר 123|49203|חורף תשע"א, ישיבת ניר, קריית-ארבע|עמוד=189}}}} יחד עם זאת גם הרב הנקין מודה בכך שחלק מדברי ה"מקור ברוך" בשבח ההתנגדות לחסידות, אותם כתב בשם הצמח צדק, הם פרי דמיונו של ה"מקור ברוך", ודברים אלו לא נאמרו כלל ע"י הצמח צדק.{{הערה|ראו במאמר של הרב הנקין שבהערה הקודמת, בעמ' 205.}} | ||
== לקריאה נוספת == | == לקריאה נוספת == | ||
שורה 61: | שורה 61: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
* בעל ערוך השולחן - "מראשי האשכנזים" - ליקוט מדברי הרבי אודות ספר "ערוך השולחן". התקשרות גליון 876: | * בעל ערוך השולחן - "מראשי האשכנזים" - ליקוט מדברי הרבי אודות ספר "ערוך השולחן". התקשרות גליון 876 (רשימה ראשונה): | ||
http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=7708&CategoryID=1501 | http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=7708&CategoryID=1501 | ||
* רשימה שנייה אודות "ערוך השולחן" בדברי הרבי: | |||
התקשרות גליון 877: | |||
http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=7728&CategoryID=1504 | |||
*רשימה שלישית באותו נושא: | |||
התקשרות גליון 878: | |||
http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=7757&CategoryID=1507 | |||
*מאמר של הרב [[יהושע מונדשיין]],אודות ספר "מקור ברוך": [http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=785 מקור ברוך - מקור הכזבים] {{שטורעם}} | *מאמר של הרב [[יהושע מונדשיין]],אודות ספר "מקור ברוך": [http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=785 מקור ברוך - מקור הכזבים] {{שטורעם}} |
עריכות