11,468
עריכות
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:ראש השנה לדא"ח.jpeg|250px|ממוזער|שמאל|אגרת קודש בגוף יד כתב קודשו של אדמו"ר הרש"ב בה מכנה את י"ט כסלו כ"ראש השנה לדא"ח"]] | [[קובץ:ראש השנה לדא"ח.jpeg|250px|ממוזער|שמאל|אגרת קודש בגוף יד כתב קודשו של אדמו"ר הרש"ב בה מכנה את י"ט כסלו כ"ראש השנה לדא"ח"]] | ||
'''ראש השנה לחסידות (ל[[דא"ח]])''' הוא תואר שנתגלה על ידי [[אדמו"ר הרש"ב]] ליום [[חג הגאולה י"ט כסלו]] הנחוג מדי שנה לזכר שחרור מייסד [[חסידות חב"ד]], רבי | '''ראש השנה לחסידות (ל[[דא"ח]])''' הוא תואר שנתגלה על ידי [[אדמו"ר הרש"ב]] ליום [[חג הגאולה י"ט כסלו]] הנחוג מדי שנה לזכר שחרור מייסד [[חסידות חב"ד]], רבי [[שניאור זלמן מלאדי]] (המכונה "אדמו"ר הזקן"), מהכלא ה[[רוסיה|רוסי]] ביום זה בשנת [[תקנ"ט]] (29 בנובמבר 1798). | ||
==מקור הביטוי== | ==מקור הביטוי== | ||
שורה 10: | שורה 10: | ||
{{ציטוט|מרכאות=כן|מקור=האגרת נדפסה בקונטרס ומעין ע' 17. "היום יום" בתחלתו. אגרות קודש אדמו"ר הרש"ב ח"א ע' רנט|תוכן=ב"ה. יום ד' ט"ז כסלו תרס"ב לפ"ק, מאסקאוו. | {{ציטוט|מרכאות=כן|מקור=האגרת נדפסה בקונטרס ומעין ע' 17. "היום יום" בתחלתו. אגרות קודש אדמו"ר הרש"ב ח"א ע' רנט|תוכן=ב"ה. יום ד' ט"ז כסלו תרס"ב לפ"ק, מאסקאוו. | ||
בני שי', תתאספו בי"ט כסלו הבאה עלינו לטובה, הלומדים וראשיהם ומוריהם ומשגיחיהם ותשמחו בשמחת החג אשר פדה בשלום נפשינו ואור וחיות נפשינו ניתן לנו, היום הזה הוא ראש השנה לדא"ח אשר הנחילנו אבותינו הק' זצוקללה"ה נ"ע זי"ע, והיא היא תורת הבעל שם טוב ז"ל. | בני שי', תתאספו בי"ט כסלו הבאה עלינו לטובה, הלומדים וראשיהם ומוריהם ומשגיחיהם ותשמחו בשמחת החג אשר פדה בשלום נפשינו ואור וחיות נפשינו ניתן לנו, וקרוב הדבר אשר היום הזה הוא ראש השנה לדא"ח אשר הנחילנו אבותינו הק' זצוקללה"ה נ"ע זי"ע, והיא היא תורת הבעל שם טוב ז"ל. | ||
זה היום תחילת מעשיך, שלימות הכוונה האמיתית בבריאת האדם עלי ארץ, להמשיך גילוי אור פנימיות תורתנו הקדושה, אשר נמשך ביום הזה בבחינת המשכה כללית על כללות השנה, ועלינו להעיר לבבינו ביום הזה בבחינת חפץ ורצון פנימי ועצמי באמיתת נקודת לבבינו, שיאיר נפשינו באור פנימיות תורתו יתברך. | זה היום תחילת מעשיך, שלימות הכוונה האמיתית בבריאת האדם עלי ארץ, להמשיך גילוי אור פנימיות תורתנו הקדושה, אשר נמשך ביום הזה בבחינת המשכה כללית על כללות השנה, ועלינו להעיר לבבינו ביום הזה בבחינת חפץ ורצון פנימי ועצמי באמיתת נקודת לבבינו, שיאיר נפשינו באור פנימיות תורתו יתברך. | ||
שורה 29: | שורה 29: | ||
==בעקבות אגרת הקודש== | ==בעקבות אגרת הקודש== | ||
מאז הגילוי הגדול של חודש כסלו תרס"ב, החלו החסידים לכנות את י"ט כסלו בשם "ראש השנה לחסידות". בשנים מאוחרות יותר נקבע הנוסח המסורתי לי"ט כסלו: '''"גוט יום-טוב. לשנה טובה בלימוד החסידות ובדרכי החסידות תכתבו ותחתמו"'''. גם לוח השנה החסידית "[[היום יום]]" מתחיל ומסתיים בי"ט כסלו. הסיבה לכך, כתב [[אדמו"ר הריי"צ]] "על יסוד אגרת הקודש של הוד אאמו"ר אודות חג החגים שהוא ראש השנה לתורת חסידות חב"ד". (ובצילום כתי"ק של "היום יום" ניתן להבחין כי הרבי מלך המשיח חתם את החוברת בברכת "גוט יום טוב", ואדמו"ר הריי"צ הוסיף בכתב יד קודשו "לשנה טובה בלימוד החסידות ודרכי החסידות"). | מאז הגילוי הגדול של חודש כסלו תרס"ב, החלו החסידים לכנות את י"ט כסלו בשם "ראש השנה לחסידות". בשנים מאוחרות יותר נקבע הנוסח המסורתי לי"ט כסלו: '''"גוט יום-טוב. לשנה טובה בלימוד החסידות ובדרכי החסידות תכתבו ותחתמו"'''. גם לוח השנה החסידית "[[היום יום]]" מתחיל ומסתיים בי"ט כסלו. הסיבה לכך, כתב [[אדמו"ר הריי"צ]] "על יסוד אגרת הקודש של הוד אאמו"ר אודות חג החגים שהוא ראש השנה לתורת חסידות חב"ד". (ובצילום כתי"ק של "היום יום" ניתן להבחין כי הרבי מלך המשיח חתם את החוברת בברכת "גוט יום טוב", ואדמו"ר הריי"צ הוסיף בכתב יד קודשו "לשנה טובה בלימוד החסידות ודרכי החסידות"). | ||
בנוסח האגרת כפי שנדפסה על ידי הרבי בהקדמת היום יום וכן בהעתקות של אדמו"ר הריי"צ הושמטו המילים "וקרוב הדבר" שכתב אדמו"ר הרש"ב באגרת ש"וקרוב הדבר אשר היום הזה הוא ראש השנה לדא"ח". | |||
כאשר החסידים שהתגוררו ב[[בריסק]] קיבלו את מכתבו של אדמו"ר הרש"ב בו הוא עושה את י"ט כסלו לראש השנה החסידי – היה בדעתם לקבוע את יום השמחה – כתשלומין לי"ט כסלו שכבר עבר – ב[[פורים קטן]]. כאשר ר' [[חיים מבריסק]] שמע על כך, אמר: "אין מערבין שמחה ובשמחה, וראוי הוא יום טוב של י"ט כסלו לקבוע ברכה בפני עצמו". | כאשר החסידים שהתגוררו ב[[בריסק]] קיבלו את מכתבו של אדמו"ר הרש"ב בו הוא עושה את י"ט כסלו לראש השנה החסידי – היה בדעתם לקבוע את יום השמחה – כתשלומין לי"ט כסלו שכבר עבר – ב[[פורים קטן]]. כאשר ר' [[חיים מבריסק]] שמע על כך, אמר: "אין מערבין שמחה ובשמחה, וראוי הוא יום טוב של י"ט כסלו לקבוע ברכה בפני עצמו". |
עריכות