31,116
עריכות
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 48: | שורה 48: | ||
=== מכתב === | === מכתב === | ||
[[קובץ:בקשת ברכה.jpeg|שמאל|ממוזער|250px|טופס בקשת ברכה מהרבי בהפקת ה[[בית חב"ד]]]] | [[קובץ:בקשת ברכה.jpeg|שמאל|ממוזער|250px|טופס בקשת ברכה מהרבי בהפקת ה[[בית חב"ד]]]] | ||
המכתבים אל הרבי לא נשאו אופי מוגדר. שאלות בעניני [[תורה]], בריאות, [[חינוך]], [[עבודת התפילה]], פרנסה, [[שידוך]], מקום-מגורים, לימוד החסידות, מלחמת היצר ו[[עבודת ה']] - הם רק חלק מהתחומים בהם כתבו יהודים בדם ובתמצית ליבם, ושטחו את בעיותיהם ומצוקותיהם בפני הרבי. | המכתבים אל הרבי לא נשאו אופי מוגדר. שאלות בעניני [[תורה]], בריאות, [[חינוך]], [[עבודת התפילה]], פרנסה, [[שידוך]], מקום-מגורים, לימוד החסידות, מלחמת היצר ו[[עבודת ה']] - הם רק חלק מהתחומים בהם כתבו יהודים בדם ובתמצית ליבם, ושטחו את בעיותיהם ומצוקותיהם בפני הרבי{{הערה|ראו ביאור חסידי בשבועון כפר חב"ד 1924 עמוד 29 מיוסד על שיחת הרבי, שכפי שבקשר בין יהודי והקדוש ברוך הוא ההתקשרות נעשית מוחשית ומלאה דווקא כאשר מבקש על ענינים גשמיים, כך גם 'צדיקים דומים לבוראם' בקשר בין יהודי והרבי הקשר בא לידי ביטוי בצורה החזקה ביותר באמצעות כתיבה על ענינים גשמיים.}}. | ||
הצד השווה שבהם - כולם כותבים את שעל ליבם אל 'לב כל ישראל' - הרבי, זאת כיון שיודעים ומכירים ש"יש רבי בישראל, ואין הוא נכנס בהגבלות הטבע, והרוצה ללכת לבטח דרכו: במסחר, בהנהגת הבית, וכו' - לא ירים את ידו מבלי לשאול את פי הרבי{{הערה|[[ט"ו בשבט]] [[תש"ט]].}}. | הצד השווה שבהם - כולם כותבים את שעל ליבם אל 'לב כל ישראל' - הרבי, זאת כיון שיודעים ומכירים ש"יש רבי בישראל, ואין הוא נכנס בהגבלות הטבע, והרוצה ללכת לבטח דרכו: במסחר, בהנהגת הבית, וכו' - לא ירים את ידו מבלי לשאול את פי הרבי{{הערה|[[ט"ו בשבט]] [[תש"ט]].}}. |
עריכות