3,766
עריכות
חייל של המלך (שיחה | תרומות) |
חייל של המלך (שיחה | תרומות) |
||
שורה 36: | שורה 36: | ||
===ימי בראשית=== | ===ימי בראשית=== | ||
[[קובץ:צפתי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|בניין הפנימיה]][[קובץ:כללית צפת.jpg|שמאל|ממוזער|250px|תמונת מחזור של הישיבה. [[תשע"ב]]]] | [[קובץ:צפתי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|בניין הפנימיה]][[קובץ:כללית צפת.jpg|שמאל|ממוזער|250px|תמונת מחזור של הישיבה. [[תשע"ב]]]] | ||
בערך בשנת [[תשל" | בערך בשנת [[תשל"ו]] הציע מר ישראל קניג - מנהל מחוז הצפון במשרד הפנים - להקים ישיבה בצפת. מבחינה רוחנית, הייתה צפת בשפל המדרגה ביחס להיום. הרב [[אליהו אריה פרידמן]] היה זה שהגה את רעיון הקמת הישיבה והציעו בפני הרב [[אריה לייב קפלן]]. הרב פרידמן גם נטל על עצמו את העול לנהל את החלק הגשמי והכספי של הישיבה. כשכתב הרב קפלן לרבי שהרב פרידמן נטל על עצמו את העול והכספי ורוצים להקים את הישיבה כתב הרבי בתשובתו אודות הרב פרידמן (הלשון בערך): {{ציטוטון|ההשתדל בזה? הניסה בזה? על כל פנים ינסה עתה כשאין אחריות מוסד קיים עליו}}{{הערה|על פי [https://col.org.il/news/133315 זכרון הרב קפלן]}}. מכתבו של הרב קפלן לרבי על הישיבה היה בתאריך [[ט"ו אלול]], יום התייסדות תומכי תמימים. לאחר שהצעת הקמת הישיבה הועלתה בפני הרבי, באמצעות הרב [[חודקוב]], לא איחרה ההסכמה לבוא. לאחר חודשים של הכנות וגיוס משאבים ברחבי העולם, נפתחה בחודש [[אייר]] [[תשל"ז|ה'תשל"ז]] ישיבת חב"ד בצפת. | ||
הרב [[ | בצוות ניהול משרד הישיבה בתחילתה הייתה מרת [[יוכבד זלמנוב]] בסיוע בנה הרב [[משה זלמנוב]] שניהל את המשק עד לשנת [[תש"מ]]. בשנת תשל"ט מונה הרב [[יוחנן גוראריה]] למנהל גשמי ולאחריו מונה הרב [[רחמים אנטיאן]]. | ||
הרב [[ | הצוות הרוחני כלל אז שני אברכים צעירים, הרב [[יוסף יצחק ווילשאנסקי]] - אז ראש ישיבה ו[[משפיע]], וכיום ראש הישיבה, והרב [[שלמה זלמן לבקיבקר]] - אז ראש ישיבה ו[[משפיע]] וכיום אחד מראשי הישיבה [[ר"מ]] ו[[משגיח]] ראשי. | ||
ביחד עסקו במסירה ונתינה בלימוד עם התלמידים בחינוך והדרכה, כשהרב שלמה זלמן לבקיבקר מלמד לתלמידים הלכות [[שחיטה]], ובהמשך הצטרף במסירת שיעורי חסידות ונגלה. | |||
בשלב מאוחר יותר הצטרף לצוות הרב [[משה מרדכי ארנשטיין]] ששימש בתחילה כמנהל חשבונות של הישיבה ואח"כ נתמנה ל[[משפיע]] בישיבה ובהמשך כיהן במשך שנים רבות כ[[משפיע]] הראשי של הישיבה. גם בשנותיו האחרונות - למרות עיסוקיו הרבים המשיך הרב ארנשטיין למסור את שיעור ה[[תניא]] המסורתי אותו החל למסור מאז נכנס לתפקיד, למסור שיעורי חסידות שבועיים ול[[התוועדות חסידית|התוועד]] עם התמימים אחת לכמה [[שבת|שבתות]]. | |||
בשלב מאוחר יותר הצטרף לצוות הרב [[משה מרדכי ארנשטיין]] | |||
===התפתחות הישיבה=== | ===התפתחות הישיבה=== |
עריכות