37,388
עריכות
שמואל חיים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) (אחידות במיקום הערות שוליים) |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''חסידות סאדיגורה''' היא חצר חסידית מגזע [[חסידות רוז'ין|רוז'ין]] שנוסדה בעיירה סאדיגורה{{הערה|מייסד השושלת רבי ישראל מרוז'ין התגורר בעצמו בעיירה סדיגורא לאחר בריחתו מרוסיה}} מרכז החסידות כיום הוא ב[[בני ברק]] | '''חסידות סאדיגורה''' היא חצר חסידית מגזע [[חסידות רוז'ין|רוז'ין]] שנוסדה בעיירה סאדיגורה{{הערה|מייסד השושלת רבי ישראל מרוז'ין התגורר בעצמו בעיירה סדיגורא לאחר בריחתו מרוסיה}} מרכז החסידות כיום הוא ב[[בני ברק]]{{הערה|לאחר פטירת האדמו"ר רבי ישראל משה, בשנת תש"פ, פתח בנו הגדול חצר נוספת בירושלים, ואח נוסף בלונדון, אך מרכז החסידות היה ונותר בבני ברק}}. | ||
== שושלת החסידות == | == שושלת החסידות == | ||
=== הדור הראשון והשני === | === הדור הראשון והשני === | ||
בשנת תר"ב – לאחר שנאלץ לברוח מהצאר ניקולאי - הגיע [[רבי ישראל מרוז'ין]] לעיירה סדיגורה שהשתייכה אז לאימפריה האוסטרית והקים שם מחדש את חצרו. לאחר פטירתו בג' בחשוון תרי"א, מילא את מקומו בנו הבכור רבי שלום יוסף פרידמן, אולם הוא לא האריך ימים ונפטר עשרה חודשים בלבד אחריו. | בשנת תר"ב – לאחר שנאלץ לברוח מהצאר ניקולאי - הגיע [[רבי ישראל מרוז'ין]] לעיירה סדיגורה שהשתייכה אז לאימפריה האוסטרית והקים שם מחדש את חצרו. לאחר פטירתו בג' בחשוון תרי"א, מילא את מקומו בנו הבכור רבי שלום יוסף פרידמן, אולם הוא לא האריך ימים ונפטר עשרה חודשים בלבד אחריו. | ||
לאחר פטירתו החל לכהן בסדיגורה אחיו רבי אברהם יעקב פרידמן, בנו השני של רבי ישראל מרוז'ין והוא נחשב כאדמו"ר הראשון בשושלת סדיגורה ומכונה בחסידות "האדמו"ר הזקן". | לאחר פטירתו החל לכהן בסדיגורה אחיו רבי אברהם יעקב פרידמן, בנו השני של רבי ישראל מרוז'ין והוא נחשב כאדמו"ר הראשון בשושלת סדיגורה ומכונה בחסידות "האדמו"ר הזקן". | ||
שורה 20: | שורה 20: | ||
רבי שלמה חיים פרידמאן{{הערה|כונה "ר' שלמה'ניו"}}, שבזמן מלחמת העולם הראשונה עבר לווינה והפסיק לכהן כאדמו"ר באופן רגיל, והעדיף לעסוק בעסקנות ציבורית למען הפליטים ובישוב ארץ-ישראל. | רבי שלמה חיים פרידמאן{{הערה|כונה "ר' שלמה'ניו"}}, שבזמן מלחמת העולם הראשונה עבר לווינה והפסיק לכהן כאדמו"ר באופן רגיל, והעדיף לעסוק בעסקנות ציבורית למען הפליטים ובישוב ארץ-ישראל. | ||
=== הדור הרביעי, החמישי והשישי | === הדור הרביעי, החמישי והשישי === | ||
לאחר פטירת רבי אהרן, מונה בנו יחידו [[מרדכי שלום יוסף פרידמן|רבי מרדכי שלום יוסף פרידמאן]] | לאחר פטירת רבי אהרן, מונה בנו יחידו [[מרדכי שלום יוסף פרידמן|רבי מרדכי שלום יוסף פרידמאן]] - בהיותו בגיל 16 בלבד – לאדמו"ר מסדיגורא. באדר תרצ"ט עלה לארץ ישראל והתיישב בתל אביב. הוא היה חבר במועצת גדולי התורה של אגו"י, ודברי תורתו נדפסו בסדרת הספרים "כנסת מרדכי". נפטר בכ"ט ניסן תשל"ט ונטמן בבית החיים נחלת יצחק בגבעתיים. | ||
אחרי פטירתו כיהן בנו, רבי אברהם יעקב פרידמאן כאדמו"ר. הוא העביר את מרכז החסידות לבני ברק והתגורר בדירה צמודה לבית המדרש. דברי תורתו רוכזו בספר "עקבי אבירים". נפטר בי"ט טבת תשע"ג ונטמן בבית החיים נחלת יצחק בגבעתיים. (לערך מורחב אודותיו, ראה: [[אברהם יעקב פרידמן (השלישי)|רבי אברהם יעקב פרידמאן]]) | אחרי פטירתו כיהן בנו, רבי אברהם יעקב פרידמאן כאדמו"ר. הוא העביר את מרכז החסידות לבני ברק והתגורר בדירה צמודה לבית המדרש. דברי תורתו רוכזו בספר "עקבי אבירים". נפטר בי"ט טבת תשע"ג ונטמן בבית החיים נחלת יצחק בגבעתיים. (לערך מורחב אודותיו, ראה: [[אברהם יעקב פרידמן (השלישי)|רבי אברהם יעקב פרידמאן]]) | ||
שורה 39: | שורה 39: | ||
במשך השנים שמרו אדמו"רי החסידות על קשר קרוב עם חסידות חב"ד. | במשך השנים שמרו אדמו"רי החסידות על קשר קרוב עם חסידות חב"ד. | ||
כבר רבי ישראל מרוז'ין היה ידיד קרוב לאדמו"ר הצמח צדק | כבר רבי ישראל מרוז'ין היה ידיד קרוב לאדמו"ר הצמח צדק{{הערה|וראה בקובץ מכתבים שבסוף ספר תהילים - אהל יוסף יצחק, עמוד 203, אודות ה"אהבה גדולה וחיבה יתירה" שהיתה ביניהם}}{{הערה|שהי' מכנה אותו "הרוז'ינר הקדוש, וכאשר נפטר אף קרע עליו קריעה}}, ובקשר זה המשיכו צאצאיו. | ||
האדמו"ר רבי אברהם יעקב בעל ה"עקבי אבירים" הי' ביחידות אצל הרבי בי"ד טבת תשמ"ד, ושוחח איתו ממושכות{{הערה|[https://www.chabad.org/therebbe/article_cdo/aid/553880/jewish/14-Teves-5744-Yechidus-Sadigerer-Rebbe.htm הקלטה מהיחידות]}}. | האדמו"ר רבי אברהם יעקב בעל ה"עקבי אבירים" הי' ביחידות אצל הרבי בי"ד טבת תשמ"ד, ושוחח איתו ממושכות{{הערה|[https://www.chabad.org/therebbe/article_cdo/aid/553880/jewish/14-Teves-5744-Yechidus-Sadigerer-Rebbe.htm הקלטה מהיחידות]}}. | ||
שורה 51: | שורה 51: | ||
בבנו ממשיך דרכו רבי יצחק יהושע העשיל כיבד בנוכחותו את סיום הרמב"ם שנערך ע"י צאגו"ח בי"ב תמוז ה'תשפ"א{{הערה|ראה: [https://col.org.il/news/131927 האדמו"רים הגיעו לחלוק כבוד למחולל תקנת לימוד הרמב"ם]}}, כאשר קודם לכן אירח בביתו משלחת רבני חב"ד שהזמינו אותו לסיום. | בבנו ממשיך דרכו רבי יצחק יהושע העשיל כיבד בנוכחותו את סיום הרמב"ם שנערך ע"י צאגו"ח בי"ב תמוז ה'תשפ"א{{הערה|ראה: [https://col.org.il/news/131927 האדמו"רים הגיעו לחלוק כבוד למחולל תקנת לימוד הרמב"ם]}}, כאשר קודם לכן אירח בביתו משלחת רבני חב"ד שהזמינו אותו לסיום. | ||
== קישורים חיצוניים == | == קישורים חיצוניים == | ||
*[https://col.org.il/news/126208 אבל בעולם החסידות - האדמו"ר מסאדיגורה זצ"ל נפטר בגיל 65] {{חב"ד און ליין}} | *[https://col.org.il/news/126208 אבל בעולם החסידות - האדמו"ר מסאדיגורה זצ"ל נפטר בגיל 65] {{חב"ד און ליין}} | ||
*[https://col.org.il/news/126299 משלחת רבני חב"ד ניחמה את בניו של האדמו"ר מסאדיגורה] {{חב"ד און ליין}} | *[https://col.org.il/news/126299 משלחת רבני חב"ד ניחמה את בניו של האדמו"ר מסאדיגורה] {{חב"ד און ליין}} | ||
{{חצרות}} | {{חצרות}} | ||