11,380
עריכות
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''בית הכנסת 'המרכזי' ב[[כפר חב"ד]]''' הינו בית הכנסת הראשון שנבנה | '''בית הכנסת 'המרכזי' ב[[כפר חב"ד]]''' הינו בית הכנסת הראשון שנבנה בכפר, ששימש במשך שנים רבות כבית התפילה העיקרי עבור התושבים ובו התקיימו האירועים המרכזיים של קהילת חב"ד בארץ הקודש, ורבים מאירועי השמחה של בני הקהילה. לאחר הקמת [[בית הכנסת בית מנחם]], ירד מעט בית הכנסת מגדולתו, אך הוא נותר בכינוי 'המרכזי', והוא משמש כמקום תפילתם הקבוע של רבני הכפר. | ||
==היסטוריה== | ==היסטוריה== | ||
שורה 10: | שורה 10: | ||
מעמד [[הנחת אבן הפינה]] נערך בחודשי החורף של שנת [[תשי"ח]], באירוע בו נכחו כל תושבי הכפר יחד עם אורחים שהגיעו מחוץ לעיר ונציגי תנועת מפא"י, כשהקהל עומד לאורך כל הטקס שנמשך כשעה, במהלכו נאמו המרא דאתרא הרב [[שניאור זלמן גרליק]], ואנשי ציבור נוספים. | מעמד [[הנחת אבן הפינה]] נערך בחודשי החורף של שנת [[תשי"ח]], באירוע בו נכחו כל תושבי הכפר יחד עם אורחים שהגיעו מחוץ לעיר ונציגי תנועת מפא"י, כשהקהל עומד לאורך כל הטקס שנמשך כשעה, במהלכו נאמו המרא דאתרא הרב [[שניאור זלמן גרליק]], ואנשי ציבור נוספים. | ||
בניית בית הכנסת עצמו ארכה כחצי שנה בלבד, וב[[י"ב תמוז]] [[תשי"ח]] נערכה [[חנוכת הבית]] של בית הכנסת, כאשר הרבי משגר מברק ברכה מיוחד לרגל החגיגה, בו בירך את התושבים ש"בית הכנסת והמדרש ימלא תפקידו להעלות כל הענינים בגשמיות וברוחניות למעלה בסולם התפילה ולהמשיך כל הברכות למטה בסולם התורה הנגלה והחסידות, ומתוך הרחבה בכל יפיצו המעינות בסביבתם ובכל אה"ק עדי לגאולתנו האמיתית והשלימה על ידי משיח צדקנו בקרוב"{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/ig/17/6384.htm אגרות קודש חלק יז אגרת ו'שפד].}}, ובהתוועדות שנערכה למחרת לרגל 'חג הגאולה' של אדמו"ר הריי"צ, התייחס הרבי לחגיגה באופן פומבי ובירך שבית הכנסת יפרוץ בגשמיות וברוחניות, וממילא הדבר ישפיע על כל עניני כפר חב"ד ותבטל את כל המניעות וההפרעות שיש לתושביו{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/23/15/index.htm שיחת י"ב תמוז תשי"ח].}}. | בניית בית הכנסת עצמו ארכה כחצי שנה בלבד, וב[[י"ב תמוז]] [[תשי"ח]] נערכה [[חנוכת הבית]] של בית הכנסת, כאשר [[הרבי]] משגר מברק ברכה מיוחד לרגל החגיגה, בו בירך את התושבים ש"בית הכנסת והמדרש ימלא תפקידו להעלות כל הענינים בגשמיות וברוחניות למעלה בסולם התפילה ולהמשיך כל הברכות למטה בסולם התורה הנגלה והחסידות, ומתוך הרחבה בכל יפיצו המעינות בסביבתם ובכל אה"ק עדי לגאולתנו האמיתית והשלימה על ידי משיח צדקנו בקרוב"{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/ig/17/6384.htm אגרות קודש חלק יז אגרת ו'שפד].}}, ובהתוועדות שנערכה למחרת לרגל 'חג הגאולה' של אדמו"ר הריי"צ, התייחס הרבי לחגיגה באופן פומבי ובירך שבית הכנסת יפרוץ בגשמיות וברוחניות, וממילא הדבר ישפיע על כל עניני כפר חב"ד ותבטל את כל המניעות וההפרעות שיש לתושביו{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/23/15/index.htm שיחת י"ב תמוז תשי"ח].}}. | ||
===מקומו של בית הכנסת בחיי הקהילה=== | ===מקומו של בית הכנסת בחיי הקהילה=== | ||
עם פתיחת בית הכנסת, התמנו קרסיק ורסקין כגבאים, והוא הפך לבית הכנסת המרכזי של תושבי הכפר, מקום עריכת ההתוועדויות המרכזיות בחגים ובמועדים כולל ההתוועדויות השנתיות | עם פתיחת בית הכנסת, התמנו קרסיק ורסקין כגבאים, והוא הפך לבית הכנסת המרכזי של תושבי הכפר, מקום עריכת ההתוועדויות המרכזיות בחגים ובמועדים כולל ההתוועדויות השנתיות ב[[י"ט כסלו]] וה[[הקפות שניות|הקפות השניות]] המרכזיות במוצאי [[שמחת תורה]] בהן השתתפו ראשי המדינה אנשי הרוח ועמך בית ישראל{{הערה|עד להקמתו של בית מנחם שמפאת גודלו והתרבות האורחים והמשתתפים באירועים העבירו אליו את האירועים המרכזיים.}}, וכן למקום תפילתם הקבוע של רבני הכפר, שהמשיכו להתפלל בבית הכנסת גם לאחר הקמתם של בתי כנסת נוספים, ואף לאחר הקמתו של 'בית מנחם', שהפך לבית התפילה המרכזי של תושבי הכפר. | ||
בית הכנסת שימש אף כמרכז קהילתי תוסס, בו ערכו רבים מהתושבים ומחסידי חב"ד בארץ את שמחותיהם, כגון בריתות מילה, בר מצוות, וחתונות. | בית הכנסת שימש אף כמרכז קהילתי תוסס, בו ערכו רבים מהתושבים ומחסידי חב"ד בארץ את שמחותיהם, כגון בריתות מילה, בר מצוות, וחתונות. |
עריכות