37,386
עריכות
אין תקציר עריכה |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
"'''בכל דרכיך דעהו'''"{{הערה|משלי ג, ו}} הוא אחד מיסודות [[עבודת ה']] וה[[חסידות]]. ענינו, שכיוון ש[[הקב"ה]] מצוי בכל מקום, הרי שבכל דבר שאדם עושה עליו לכוון לעשותו לשם ה'. מבואר שגם לאחר ה[[תפילה]], כאשר אדם עוסק בצרכיו, יהיה "בכל דרכיך דעהו", שימשיך גם בדרכיו את ההתקשרות באלקות שבשעת התפילה. | "'''בכל דרכיך דעהו'''"{{הערה|משלי ג, ו}} הוא אחד מיסודות [[עבודת ה']] וה[[חסידות]]. ענינו, שכיוון ש[[הקב"ה]] מצוי בכל מקום, הרי שבכל דבר שאדם עושה עליו לכוון לעשותו לשם ה'. מבואר שגם לאחר ה[[תפילה]], כאשר אדם עוסק בצרכיו, יהיה "בכל דרכיך דעהו", שימשיך גם בדרכיו את ההתקשרות באלקות שבשעת התפילה. | ||
== פירוש הפסוק == | |||
בכל דרכיך דעהו - על ידי כל פרט מחייך תעבוד את ה', ועוד יותר - תגיע לידיעת ה' (דע את אלוקי אביך) על ידי דרכיך עצמם - חייך עצמם. | |||
וכלשון הרמב"ם{{הערה|פרק ה' מהלכות דעות הלכה א'.}}: "כשם שהחכם ניכר בחכמתו ובדעותיו, והוא מובדל בהם משאר העם - כך צריך שיהיה ניכר: במעשיו, במאכלו, ובמשקהו, ובבעילתו. ובעשיית צרכיו, ובדבורו, ובהילוכו, ובמלבושו, ובכלכול דבריו, ובמשאו ובמתנו ויהיו כל המעשים האלו נאים ומתוקנים ביותר. כיצד...". | |||
וכלשון הרמב"ם | |||
== החילוק בין דרך עבודה זו ל"כל מעשיך יהיו לשם שמיים" == | |||
אנחנו מוצאים משנה במסכת אבות{{הערה|פרק ב' משנה י"ב.}} האומרת: וכל מעשיך יהיו לשם שמיים. לכאורה זהו אותה המשמעות עם הפסוק דלעיל. | |||
אך הרבי בשיחות מוצא חילוק עמוק בעניין זה, המשליך על כל חיי היהודי. | |||
כשאומרים "כל מעשיך יהיו לשם שמיים" - המשמעות היא שהחיים הגשמיים בעולם הזה הם בשביל מטרה חיצונית, שלא מתבצעת עכשיו. אנחנו עובדים 'לשם שמיים', אך בעבודה עצמה לא ניכר החיבור לאלוקות. | |||
בכל דרכיך דעהו - משמעו שהדרכים עצמם (החיים עצמם) לא רק שאינם מפריעים לעבודת ה', ולא רק שהם מסייעים לעבודת ה, אלא אדרבה הם מרוממים את היהודי למקום שהוא לא יכל להגיע בלעדיהם. | בכל דרכיך דעהו - משמעו שהדרכים עצמם (החיים עצמם) לא רק שאינם מפריעים לעבודת ה', ולא רק שהם מסייעים לעבודת ה, אלא אדרבה הם מרוממים את היהודי למקום שהוא לא יכל להגיע בלעדיהם. | ||
וזה נובע מהבנה עמוקה של חסידות - בעניין אחדות ה'. לא רק שהעולם לא מנגד לגילוי רצון ה' בעולם, ולא רק שהוא מסייע, אלא כל מציאותו מתחדשת ע"י הבורא בכל רגע. ולכן מובן שע"י כל דרכיך אפשר לגלות אלוקות. | וזה נובע מהבנה עמוקה של חסידות - בעניין אחדות ה'. לא רק שהעולם לא מנגד לגילוי רצון ה' בעולם, ולא רק שהוא מסייע, אלא כל מציאותו מתחדשת ע"י הבורא בכל רגע. ולכן מובן שע"י כל דרכיך אפשר לגלות אלוקות. | ||
== עוד == | |||
ב[[יחידות]] ה[[צמח צדק]] אצל [[אדמו"ר הזקן|רבינו הזקן]] ב' תצא ב[[ו' באלול|שישי באלול]] [[תקס"ד]] סיפר לו רבינו: שבת [[פרשת תבוא]] [[תקכ"ח]] אמר [[המגיד ממעזריטש|מורי ורבי]] [[תורה]], והתחלתה: "ושבת עד [[הוי"ה]] [[אלוקיך]]", וביאר כי עבודת ה[[תשובה]] צריכה להיות עד אשר '[[הוי"ה]]', שהוא למעלה מהעולמות, יהיה 'אלוקיך', [[אלהי"ם|אלוקים]] ב[[גמטריא]] ה[[טבע]], "בראשית ברא אלקים". | ב[[יחידות]] ה[[צמח צדק]] אצל [[אדמו"ר הזקן|רבינו הזקן]] ב' תצא ב[[ו' באלול|שישי באלול]] [[תקס"ד]] סיפר לו רבינו: שבת [[פרשת תבוא]] [[תקכ"ח]] אמר [[המגיד ממעזריטש|מורי ורבי]] [[תורה]], והתחלתה: "ושבת עד [[הוי"ה]] [[אלוקיך]]", וביאר כי עבודת ה[[תשובה]] צריכה להיות עד אשר '[[הוי"ה]]', שהוא למעלה מהעולמות, יהיה 'אלוקיך', [[אלהי"ם|אלוקים]] ב[[גמטריא]] ה[[טבע]], "בראשית ברא אלקים". | ||
שורה 23: | שורה 25: | ||
ביאור עבודה זו של "בכל דרכיך דעהו" - היא, [[אדם (יהודי)|האדם]] השׁם [[לב|לבו]] [[דעת|ודעתו]] על כל הנעשה עמו ומסביב לו, רואה הוא [[אלוקות]] במוחש, וכמו שאמר [[אדמו"ר האמצעי]] ביתרון ה[[בעלי עסקים]] על ה[[יושבי אהל]] בענין ראיית אלקות במוחש. עבודת ה[[תשובה]] הבאה בראיית [[השגחה פרטית]]{{הערה|[[תבנית:היום יום/ז' תשרי|ז' תשרי]]}}. | ביאור עבודה זו של "בכל דרכיך דעהו" - היא, [[אדם (יהודי)|האדם]] השׁם [[לב|לבו]] [[דעת|ודעתו]] על כל הנעשה עמו ומסביב לו, רואה הוא [[אלוקות]] במוחש, וכמו שאמר [[אדמו"ר האמצעי]] ביתרון ה[[בעלי עסקים]] על ה[[יושבי אהל]] בענין ראיית אלקות במוחש. עבודת ה[[תשובה]] הבאה בראיית [[השגחה פרטית]]{{הערה|[[תבנית:היום יום/ז' תשרי|ז' תשרי]]}}. | ||
== לקריאה נוספת == | |||
* לקוטי שיחות חלק ג' שיחה לפרשת תרומה, ויקהל. | |||
* מאמר ד"ה השם נפשנו בחיים תשח"י | |||
ד"ה השם נפשנו בחיים תשח"י | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:עבודת ה']] | [[קטגוריה:עבודת ה']] | ||
[[קטגוריה:תורת החסידות]] | [[קטגוריה:תורת החסידות]] |