30,856
עריכות
מ (החלפת טקסט – "([^א-ת]ו?[בל]?)חדשי([^א-ת])" ב־"$1חודשי$2") |
|||
(15 גרסאות ביניים של 8 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[ | [[קובץ:נרות שבת.jpg|שמאל|ממוזער|200px]] | ||
'''שבת מברכים''' הוא כינויה של ה[[שבת]] שלפני כל [[ראש חודש]]. השבת נקראת "מברכים", משום שבשבת זו קודם [[תפילת מוסף]] [[בני ישראל]] [[ברכה|מברכים]] את החודש הבא בברכה מיוחדת שנתקנה על ידי הגאונים{{הערה|ב[[סידור תהילת השם]] התפילה מודפסת במקום אמירתו, אחרי יקום פורקן.}}. | '''שבת מברכים''' הוא כינויה של ה[[שבת]] שלפני כל [[ראש חודש]]. השבת נקראת "מברכים", משום שבשבת זו קודם [[תפילת מוסף]] [[בני ישראל]] [[ברכה|מברכים]] את החודש הבא בברכה מיוחדת שנתקנה על ידי הגאונים{{הערה|ב[[סידור תהילת השם]] התפילה מודפסת במקום אמירתו, אחרי יקום פורקן.}}. | ||
יוצאת מהכלל, היא השבת שלפני ראש חודש תשרי ([[ראש השנה]]), שבה עם ישראל לא מברכים את החודש, אלא הקדוש ברוך הוא בעצמו [[ברכה|מברכו]], וזה נותן את הכוח לעם ישראל לברך את שאר חודשי השנה{{הערה|[[אדמו"ר הזקן]] בשם ה[[בעל שם טוב]]: החודש הראשון לחודשי השנה, הקדוש ברוך הוא בעצמו מברכו, ובכח זה ישראל מברכים את החדשים אחד עשר פעמים בשנה. קובץ מכתבים אודות גודל ערך אמירת תהלים. נדפס ב[[תהלים אהל יוסף יצחק]] עמ' 193, היום יום כ"ה אלול.}}. | יוצאת מהכלל, היא השבת שלפני ראש חודש תשרי ([[ראש השנה]]), שבה עם ישראל לא מברכים את החודש, אלא הקדוש ברוך הוא בעצמו [[ברכה|מברכו]], וזה נותן את הכוח לעם ישראל לברך את שאר חודשי השנה{{הערה|[[אדמו"ר הזקן]] בשם ה[[בעל שם טוב]]: החודש הראשון לחודשי השנה, הקדוש ברוך הוא בעצמו מברכו, ובכח זה ישראל מברכים את החדשים אחד עשר פעמים בשנה. קובץ מכתבים אודות גודל ערך אמירת תהלים. נדפס ב[[תהלים אהל יוסף יצחק]] עמ' 193, היום יום כ"ה אלול.}}. | ||
כמו כן נקרא יום זה '''יום התוועדות'''{{הערה| | כמו כן נקרא יום זה '''יום התוועדות'''{{הערה|[[היום יום]] כ"ו כסלו.}}. | ||
==מנהגי שבת מברכים== | ==מנהגי שבת מברכים== | ||
אודות הסדר המיוחד בשבת מברכים כתב [[הרבי הריי"צ]]: {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=ביום השבת קדש מברכים החדש, השכם בבוקר יתקבצו אנשי שלומינו לבית הכנסת ולהגיד כל התהלים ואחר אמירת תהלים ילמדו כשעה איזה מאמר של חסידות שיהיה מובן לכל, ואחר כך תפילה, ומועד התועדות כפי הזמן שיגבילו מתאים לתנאי המקום.|מקור=[[קובץ מכתבים אודות גודל ערך אמירת תהלים]]. נדפס ב[[תהלים אהל יוסף יצחק]] עמ' 193}} | אודות הסדר המיוחד בשבת מברכים כתב [[הרבי הריי"צ]]: | ||
{{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=ביום השבת קדש מברכים החדש, השכם בבוקר יתקבצו אנשי שלומינו לבית הכנסת ולהגיד כל התהלים ואחר אמירת תהלים ילמדו כשעה איזה מאמר של חסידות שיהיה מובן לכל, ואחר כך תפילה, ומועד התועדות כפי הזמן שיגבילו מתאים לתנאי המקום.|מקור=[[קובץ מכתבים אודות גודל ערך אמירת תהלים]]. נדפס ב[[תהלים אהל יוסף יצחק]] עמ' 193}}{{הערה|וראה גם בעמוד 192.}} | |||
אמירת התהלים בשבת מברכים נוגעת לו, לבניו ולבני בניו{{הערה|[[לוח היום יום]] כ"ה שבט.}}. | אמירת התהלים בשבת מברכים נוגעת לו, לבניו ולבני בניו{{הערה|[[לוח היום יום]] כ"ה שבט.}}. | ||
שורה 27: | שורה 28: | ||
5) גם בשבת שלפני [[ראש השנה]] אומרים את כל התהלים. | 5) גם בשבת שלפני [[ראש השנה]] אומרים את כל התהלים. | ||
6) מי שלא הספיק לומר את כל התהלים לפני התפילה בציבור - עדיף שיתפלל בציבור וישלים אחר-כך את אמירת התהלים, או שיקדים ויתחיל באמירתם כבר בליל שבת. אם כבר שקעה השמש (שאז אין אומרים [[תהלים]] עד חצות הלילה, לא צריך לחכות עד אז אלא) משלימים את אמירת התהלים ביום ראשון. | 6) מי שלא הספיק לומר את כל התהלים לפני התפילה בציבור - עדיף שיתפלל בציבור וישלים אחר-כך את אמירת התהלים<ref>קובץ רז"ש עמוד 30. | ||
וכך משמע גם מאג"ק הרבי הריי"צ חלק ג עמוד תקע"ח שם מפורש שצריך להיות "לפי הזמן המתאים" ואפשר גם בין מנחה למעריב</ref>, או שיקדים ויתחיל באמירתם כבר בליל שבת. אם כבר שקעה השמש (שאז אין אומרים [[תהלים]] עד חצות הלילה, לא צריך לחכות עד אז אלא) משלימים את אמירת התהלים ביום ראשון. | |||
7) לא מספיקה אמירת התהלים של כל אחד לעצמו, אלא כל אחד צריך גם להשפיע על סביבתו לומר תהלים. הרבי אף התבטא שזאת תהיה תביעתו של משיח כאשר יתגלה: על כמה יהודים פעלת לומר את התהלים בשבת מברכים{{הערה|שיחת שבת פרשת פקודי תשכ"ז.}}. | 7) לא מספיקה אמירת התהלים של כל אחד לעצמו, אלא כל אחד צריך גם להשפיע על סביבתו לומר תהלים. הרבי אף התבטא שזאת תהיה תביעתו של משיח כאשר יתגלה: על כמה יהודים פעלת לומר את התהלים בשבת מברכים{{הערה|שיחת שבת פרשת פקודי תשכ"ז.}}. | ||
שורה 39: | שורה 41: | ||
לכן בשבת מברכים אומרים [[תהלים]] לפני תפילת שחרית, בשונה מ[[חת"ת|אמירת [[תהלים]] מידי יום]] שזה לאחר התפילה, כי המטרה היא לפעול תוספת-כח בברכת החודש הנאמרת במהלך התפילה{{הערה|עם זאת מי שלא הספיק לומר זאת קודם התפילה, יאמר זאת בין מנחה לערבית, או ביום ראשון (בית משיח כ"ד מנחם אב תש"פ עמוד 29), אך לא בין שחרית למנחה (ככל הנראה - היות וזמן זה מוקדש להתוועדות).}}. | לכן בשבת מברכים אומרים [[תהלים]] לפני תפילת שחרית, בשונה מ[[חת"ת|אמירת [[תהלים]] מידי יום]] שזה לאחר התפילה, כי המטרה היא לפעול תוספת-כח בברכת החודש הנאמרת במהלך התפילה{{הערה|עם זאת מי שלא הספיק לומר זאת קודם התפילה, יאמר זאת בין מנחה לערבית, או ביום ראשון (בית משיח כ"ד מנחם אב תש"פ עמוד 29), אך לא בין שחרית למנחה (ככל הנראה - היות וזמן זה מוקדש להתוועדות).}}. | ||
מדוע לא | מדוע לא הייתה התקנה לומר [[תהלים]] בראש חודש שכשמו כן הוא - יום כללי שכלולים בו כל ימות החודש והוא מנהיג ו[[משפיע]] עליהם כמו שראש מנהיג ו[[משפיע]] על כל הגוף? | ||
ראשית - אמירת [[תהלים]] בשבת-קודש פועלת ומשפיעה הרבה יותר. | ראשית - אמירת [[תהלים]] בשבת-קודש פועלת ומשפיעה הרבה יותר. | ||
שורה 53: | שורה 55: | ||
===ברכת החודש=== | ===ברכת החודש=== | ||
{{ערך מורחב|ערך=[[ברכת החודש]]}} | |||
את ברכת החודש נוהגים לומר בעמידה, זכר למעמד קידוש הלבנה בזמן שבית המקדש היה קיים, שכאשר בית דין היו מכריזים על קידוש החודש, העם כולו היו עומדים על רגליהם. | את ברכת החודש נוהגים לומר בעמידה, זכר למעמד קידוש הלבנה בזמן שבית המקדש היה קיים, שכאשר בית דין היו מכריזים על קידוש החודש, העם כולו היו עומדים על רגליהם. | ||
קודם ברכת החודש, יש לדעת את זמן המולד, ובבתי הכנסת של חסידי חב"ד נוהגים להכריז בקול את זמן המולד. בבית הכנסת ב-770 נתלה מידי חודש שלט גדול ובו פרטי זמן המולד והימים בהם יחול ראש חודש. | קודם ברכת החודש, יש לדעת את זמן המולד, ובבתי הכנסת של חסידי חב"ד נוהגים להכריז בקול את זמן המולד. בבית הכנסת ב-770 נתלה מידי חודש שלט גדול ובו פרטי זמן המולד והימים בהם יחול ראש חודש. | ||
נוהגים לכבד בברכת החודש את המכובד שבמתפללים, והיא נאמרת בנעימה. | נוהגים לכבד בברכת החודש את המכובד שבמתפללים, והיא נאמרת בנעימה. כאשר יש יומיים ראש חודש החלים בשבת-ראשון, נוהגים להוסיף ולומר "בשבת קודש '''ולמחרתו''' ביום הראשון", ואילו כאשר הם חלים באמצע השבוע, יש בזה חילוקי מנהגים בין חסידי חב"ד האם לומר 'ולמחרתו' או לא{{הערה|1=[https://drive.google.com/file/d/1oGKsXt7R2O062O4MPdwgeGLLQ9-y8bQd/view להרחבה ראו הערת הרב לוי יצחק רסקין, גליון הערות וביאורים 1118 עמוד 44].}}. | ||
שבת בה מברכים את החודש הינה יום של שמחה, ובשל כך אין אומרים 'אב הרחמים' למעט בשבת מברכים סיון בה אומרים אותה היות ונתקנה לזכר הרוגי פרעות תקנ"ו, שאירעו בימים אלו{{הערה|כך מנהג חסידי חב"ד, בקהילות אחרות נהוג לומר את תפילת 'אב הרחמים' בכל שבתות ספירת העומר.}}. | שבת בה מברכים את החודש הינה יום של שמחה, ובשל כך אין אומרים 'אב הרחמים' למעט בשבת מברכים סיון בה אומרים אותה היות ונתקנה לזכר הרוגי פרעות תקנ"ו, שאירעו בימים אלו{{הערה|כך מנהג חסידי חב"ד, בקהילות אחרות נהוג לומר את תפילת 'אב הרחמים' בכל שבתות ספירת העומר.}}. | ||
שורה 67: | שורה 70: | ||
== לקריאה נוספת == | == לקריאה נוספת == | ||
*'''עשר עובדות על אמירת תהלים בשבת מברכים''' בתוך [[שבועון בית משיח]] גיליון 1225 | *'''עשר עובדות על אמירת תהלים בשבת מברכים''' בתוך [[שבועון בית משיח]] גיליון 1225 | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
* {{קישור חבד אינפו ישן|85354|היסטוריה חב"דית: כך תוקנה אמירת [[תהלים]] בשבת מברכין||{{תע|12/22/2014}}}} | |||
*'''[http://www.he.chabad.org/multimedia/media_cdo/aid/3368614 4 דברים שלא ידעתם על שבת מברכים]''' {{וידאו}}{{בית חבד}} אתר בית חב"ד | *'''[http://www.he.chabad.org/multimedia/media_cdo/aid/3368614 4 דברים שלא ידעתם על שבת מברכים]''' {{וידאו}}{{בית חבד}} אתר בית חב"ד | ||
*'''[https://anash.org/who-initiated-shabbos-mevorchim-tehillim/ מי יזם את אמירת התהילים בשבת מברכים?]''' {{אנש}} (אנגלית){{הערה|בתגובות שבקישור זה מופיע גירסה נוספת להשתלשלות האירועים מפי ר' שלום בער נוטיק.}} | |||
*[http://www.chabad.info/bm/index.php?magazine=bm_&status=goto_id&id=2599 'שבת מברכים' מקסימלית] - כתבה ב[[שבועון בית משיח]] מאת ישראל יהודה {{קישור שבור}}. | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
{{שבת}} | {{שבת}} | ||
{{חגים וזמנים}} | |||
[[קטגוריה:שבתות מיוחדות]] | [[קטגוריה:שבתות מיוחדות]] | ||
[[קטגוריה:תקנות חב"ד]] | [[קטגוריה:תקנות חב"ד]] | ||
[[קטגוריה:חגים וזמנים]] | [[קטגוריה:חגים וזמנים]] | ||
[[קטגוריה:ראש חודש]] |
עריכות