דוד המלך: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אין תקציר עריכה
מ (החלפת טקסט – "תהילים" ב־"תהלים") |
אין תקציר עריכה תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
(18 גרסאות ביניים של 9 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
דוד המלך נולד בבית לחם ונפטר בירושלים | |||
==תולדות חיים== | |||
נולד לאביו ישי מבית לחם. בעקבות חשד שהועלה כלפיו שהוא ממזר, שימש דוד כרועה צאן רחוק ממשפחתו. לאחר ש[[שאול המלך]] לא שמע בקול ה', הקב"ה שלח את [[שמואל הנביא]] שימשח למלך את אחד מבני ישי. שמואל הנביא לא ידע איזה בן למשוח, והקב"ה אמר לו שיעבור אחד אחד עד שהקב"ה יורה לו. שמואל הנביא עובר בין כל הבנים, אך על אף אחד לא אומר לו הקב"ה למשוח, בסוף נזכרים הבנים בדוד, והם מביאים אותו, ואז מורה הקב"ה לשמואל הנביא למשוח את דוד. | |||
בעקבות הריגתו של גוליית הפלישתי על ידי דוד שזרק אבן שפגעה במצחו של גוליית, דוד עולה לגדולה בחצר [[שאול המלך]]. בארמון שאול המלך, מתיידד דוד עם יהונתן בן שאול וכורת עימו ברית. בעקבות הצלחתו של דוד, [[קנאה|מקנא]] בו שאול המלך, והוא מנסה להורגו. בעקבות כך נאלץ דוד לברוח. | |||
לאחר מות [[שאול המלך]] במלחמה מול פלשתים (כפי שניבא [[שמואל הנביא]], דוד מתמנה למלך על [[שבט יהודה]], ולאחר מות אבנר בן נר, הוא ממונה למלך על כל ישראל. דוד רצה לבנות את [[בית המקדש]], אך בשל המלחמות הרבות שערך, והדמים ששפך, לא הותר לו לבנות. דוד מלך 40 שנה. נפטר ב[[חג השבועות]] ב'תתקכ"ד. את מקומו מילא בנו [[שלמה]]. | |||
==ספר התהילים== | |||
[[קובץ:תהלים 2.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי עם [[ספר תהלים]] שחיבר דוד המלך]] | [[קובץ:תהלים 2.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי עם [[ספר תהלים]] שחיבר דוד המלך]] | ||
[[ | {{ערך מורחב|ספר התהילים}} | ||
{{להשלים}} | |||
==צאצאיו== | |||
החל מבנו שלמה, צאצאיו של דוד במשך תקופה ארוכה שימשו כ[[מלכות בית דוד|מלכים]] ב[[ישראל]]. לאחר [[חורבן בית המקדש הראשון]] הופסקה המלכות, אך היא עתידה לחזור ב[[ימות המשיח]], כאשר [[מלך המשיח]] יהיה מצאצאי דוד. | |||
=== רבותינו נשיאינו === | |||
[[רבותינו נשיאינו]] שייכים לדוד המלך, הן מצד ענין ה[[נשיאות]] בכלל ששייך לדוד המלך, והן מצד זה ש[[אדמו"ר הזקן]] הוא מזרע דוד המלך, ולכן יש לרבותינו נשיאינו ניצוץ של דוד המלך, והם ממלאי מקומו.{{הערה|1=[[הרבי]], [[תורת מנחם]] ז, [[תשי"ג]] חלק ראשון, שיחת שבת פרשת בראשית, [[מבה"ח]] וע[[ר"ח]] [[מרחשון]] [[תשי"ג]].}} | |||
[[הרבי הרש"ב]] העיד על עצמו ועל אדמו"רי [[חב"ד]] בשיחתו שהם מזרע דוד - וזה לשונו הקדוש (מ[[אידיש]]): "שלא יכבה נרו לעולם ועד, כי אור [[הבעל שם טוב]] מאיר תמיד, [[חסידות]] תהיה בלי ספק עד משיח, שהרי דוד מלך ישראל חי וקיים, שזה היה [[הבעל שם טוב]], ו[[המגיד]] (ממעזריטש), והרבי ([[אדמו"ר הזקן]]), וכן הלאה (אדמו"רי חב"ד), שהרי אנחנו מזרע דוד, וזה ימשיך הלאה עד [[משיח]]".{{הערה|1=[[תורת שלום]] עמ' 176.}} | |||
== נשמתו של דוד המלך == | עובדה זו זוכה להדגשה מיוחדת לאור העיסוק בזהותו של [[הרבי כמלך המשיח]], שאחד מסימניו של [[מלך המשיח]] הוא {{ציטוטון|מלך מבית דוד}}{{הערה|הלכות מלכים ומלחמות ומלך המשיח, פרק יא הלכה ד.}}, כלומר צאצא של דוד המלך. תנאי זה מתקיים ב[[רבי]] ובשאר רבותינו נשיאנו, כדבריו{{הערה|שיחת [[דבר מלכות]] [[שבת]] [[פרשת שמות]] [[תשנ"ב]].}}: {{ציטוטון|רבותינו נשיאנו, שהינם מיוחסים לבית דוד מ[[שבט יהודה]]}}. | ||
{{תבנית:שלשלת יחוס המשיח}} | |||
==בתורת החסידות== | |||
=== נשמתו של דוד המלך === | |||
נשמתו של דוד המלך היא [[נשמה כללית]], ולכך כמה סיבות: | נשמתו של דוד המלך היא [[נשמה כללית]], ולכך כמה סיבות: | ||
שורה 9: | שורה 29: | ||
א. נשמתו של דוד המלך קשורה עם נשמתו של [[אדם הראשון]], (שהרי חייו של | א. נשמתו של דוד המלך קשורה עם נשמתו של [[אדם הראשון]], (שהרי חייו של | ||
דוד המלך ניתנו לו מ[[אדם הראשון]]{{הערה|1=זח"א קסח. א. במדב"ר פי"ד, יב. וש"נ.}}, ולכן, כשם שנשמת [[אדם הראשון]] כוללת את כל | דוד המלך ניתנו לו מ[[אדם הראשון]]{{הערה|1=זח"א קסח. א. במדב"ר פי"ד, יב. וש"נ.}}, ולכן, כשם שנשמת [[אדם הראשון]] כוללת את כל | ||
[[נשמה|נשמות ישראל]]{{הערה|1= [[אגרת הקודש - | [[נשמה|נשמות ישראל]]{{הערה|1= [[אגרת הקודש - סימן ז']]. [[ספר הערכים - חב"ד]] חלק א' ס" קסז ואילך וש"נ.}}, כן הוא בנוגע לנשמתו של דוד המלך. | ||
ב. ענינו של ה'מלך' קיים בדוד המלך, שענינו כללות ספירת | ב. ענינו של ה'מלך' קיים בדוד המלך, שענינו כללות ספירת | ||
שורה 19: | שורה 39: | ||
גם היום נשמתו של דוד המלך כוללת את [[נשמה|נשמות]] ישראל, וכפי שאומר כל אחד מישראל ב[[קידוש לבנה]] מידי חודש בחדשו "דוד מלך ישראל חי וקיים", היינו, שהוא "חי וקיים" בתור "מלך ישראל", בכל זמן ובכל מקום, והרי דבר זה נדפס ב"סידור", דבר השוה לכל [[נפש]]... | גם היום נשמתו של דוד המלך כוללת את [[נשמה|נשמות]] ישראל, וכפי שאומר כל אחד מישראל ב[[קידוש לבנה]] מידי חודש בחדשו "דוד מלך ישראל חי וקיים", היינו, שהוא "חי וקיים" בתור "מלך ישראל", בכל זמן ובכל מקום, והרי דבר זה נדפס ב"סידור", דבר השוה לכל [[נפש]]... | ||
נמצא, שהוא ה'לב' (הכלל והעצם) דכל ישראל במשך כל הדורות.{{הערה|1= [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16056&hilite=64a92984-6135-4387-9551-5795f745af8c&st=%D7%9C%D7%93%D7%95%D7%93+%D7%94%D7%9E%D7%9C%D7%9A&pgnum=534 התוועדויות עמ' 1918 (534)]}} | נמצא, שהוא ה'לב' (הכלל והעצם) דכל ישראל במשך כל הדורות.{{הערה|1= [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16056&hilite=64a92984-6135-4387-9551-5795f745af8c&st=%D7%9C%D7%93%D7%95%D7%93+%D7%94%D7%9E%D7%9C%D7%9A&pgnum=534 התוועדויות עמ' 1918 (534)]}} | ||
==דוד המלך וחמיו שאול המלך== | |||
רבי [[מנחם עזריה מפאנו]] שהיה פרשן קבלה איטלקי מפורסם, כותב בספרו שלפי דוד המלך, שאול המלך חמיו היה משיח ראשון לישראל, וזו לשונו; מרגלא בפומיה דדוד המלך על שאול המלך חמיו: "שאול בחיר השם, משיח יהוה, וצדיק גמור, ושכינה עמו" (הרמ"ע מפאנו מאמר מאה קשיטה אות צ"ג). | |||
== ענין הביטול == | === ענין הביטול === | ||
ענין המלך הוא, שישנן [[נשמה|נשמות]] נמוכות יותר, הזקוקות למלך, ועל ידי ביטולן למלך שהוא עצמו בטל כליל להקב"ה, הם מתבטלים להקב"ה{{הערה|לעומת זאת ישנן גם [[נשמה|נשמות]] גבוהות תלמידי חכמים שיכולים להתבטל מעצמן להקב"ה. מסיבה זו לא רצה שמואל ה[[נביא]] שיהיה מלך על ישראל מכיוון שרצה שכל ישראל יגיעו למדריגה זו, ולכן כעס על ישראל כאשר ביקשו למנות להם מלך.}} מסיבה זו ניתנה המלוכה לדוד המלך עליו השלום, מכיון שהוא היה במדריגה זו של ביטול גמור להשי"ת, עד שאמר על עצמו "אם לא שויתי ודוממתי נפשי", כלומר שנפשו הייתה בביטול גמור כל כך ל[[הקב"ה]] עד שאפילו אבריו הגשמיים לא יכלו לנוע ללא רצון השי"ת{{הערה|1=[[אדמו"ר הצמח צדק]], [[דרך מצוותיך]], מצוות מינוי מלך.}}. | |||
ענין המלך הוא, שישנן [[נשמה|נשמות]] נמוכות יותר, הזקוקות למלך, ועל ידי ביטולן למלך שהוא עצמו בטל כליל להקב"ה, הם מתבטלים להקב"ה{{הערה|לעומת זאת ישנן גם [[נשמה|נשמות]] גבוהות תלמידי חכמים שיכולים להתבטל מעצמן להקב"ה. מסיבה זו לא רצה שמואל ה[[נביא]] שיהיה מלך על ישראל מכיוון שרצה שכל ישראל יגיעו למדריגה זו, ולכן כעס על ישראל כאשר ביקשו למנות להם מלך.}} מסיבה זו ניתנה המלוכה לדוד המלך עליו השלום, מכיון שהוא היה במדריגה זו של ביטול גמור להשי"ת, עד שאמר על עצמו "אם לא שויתי ודוממתי נפשי", כלומר שנפשו | |||
== בסעודה דלעתיד לבוא == | === בסעודה דלעתיד לבוא === | ||
בסיומה של '[[סעודת שור הבר והלווייתן|סעודת הלווייתן שור הבר ויין המשומר]]' שתיערך בימות המשיח, אומר [[הקב"ה]] לדוד המלך [[זימון|לזמן]] - 'טול (כוס של ברכה) וברך', דוד נענה ואומר 'אני אברך ולי נאה לברך שנאמר כוס ישועות אשא ובשם ה' אקרא' (לאחרי שאברהם, יצחק, יעקב, משה ויהושע אומרים 'איני מברך' - כל א' מסיבתו הוא).{{הערה|1=פסחים קי"ט, ב. [http://www.hebrewbooks.org/shas.aspx?mesechta=4&daf=119b&format=pdf לצורת הדף באתר היברו בוקס]}} את ענין זה הזכיר וציטט הרבי מלך המשיח כמה פעמים בשיחותיו, ולדוגמה בסיום שיחת ה[[דבר מלכות]] לפרשת וירא{{הערה|1=[https://drive.google.com/file/d/0B4mWfMamtZnjQVl2UVhIVzBBTDg/view שיחת דבר מלכות וירא בארכיון גאולה ומשיח.]}} ובסיום שיחת הדבר מלכות לפרשת ויחי.{{הערה|1= [https://drive.google.com/file/d/0B4mWfMamtZnjRU8xd2dMaUJNQjA/view שיחת דבר מלכות ויחי בארכיון גאולה ומשיח.]}} | בסיומה של '[[סעודת שור הבר והלווייתן|סעודת הלווייתן שור הבר ויין המשומר]]' שתיערך בימות המשיח, אומר [[הקב"ה]] לדוד המלך [[זימון|לזמן]] - 'טול (כוס של ברכה) וברך', דוד נענה ואומר 'אני אברך ולי נאה לברך שנאמר כוס ישועות אשא ובשם ה' אקרא' (לאחרי שאברהם, יצחק, יעקב, משה ויהושע אומרים 'איני מברך' - כל א' מסיבתו הוא).{{הערה|1=פסחים קי"ט, ב. [http://www.hebrewbooks.org/shas.aspx?mesechta=4&daf=119b&format=pdf לצורת הדף באתר היברו בוקס]}} את ענין זה הזכיר וציטט הרבי מלך המשיח כמה פעמים בשיחותיו, ולדוגמה בסיום שיחת ה[[דבר מלכות]] לפרשת וירא{{הערה|1=[https://drive.google.com/file/d/0B4mWfMamtZnjQVl2UVhIVzBBTDg/view שיחת דבר מלכות וירא בארכיון גאולה ומשיח.]}} ובסיום שיחת הדבר מלכות לפרשת ויחי.{{הערה|1= [https://drive.google.com/file/d/0B4mWfMamtZnjRU8xd2dMaUJNQjA/view שיחת דבר מלכות ויחי בארכיון גאולה ומשיח.]}} | ||